14!) 



Mougeotii Br. et Schimp. Sziklákon található a felső erdőtájtól a 

 havasi tájig. Termése nyáron érik. Kétlaki. 



A Magas-Tátrán Javorina m. iRkhmann), a Fekete- Vág kör- 

 nyékén (LojKAi, Beszterczebánya vidékén (Márkus), a korj-tniczai 

 völgyben (Bothári, bőven Mármarosban a vízéri völgj-ben és Sla- 

 Toniában Zvecsevó m. iStoitzner). 



2. .4. viridissimum (DicJisJ. Szárai majdnem egj'szerűek. 

 aljukon gyökszöszösök. Levelei hossziidadlándsásak, kihegA*ezettek. 

 csúcsuk felé összehajló szélekkel, száraz állapotban befelé, nedves 

 áJlapotban ívesen kifelé hajlók, átlátszó középéiTel. Süvege hosz- 

 szúcsörű, csuklvaképü, nem tartós. Tokocskája kerülékes vagy 

 hosszúdad, 3 — i-szer hosszabb, egyenes nyélbe keskenyedő ; apró 

 kupakkal, összehúzódott szájnyílással s fogatlan szájpárkány- 

 zattal. 



Fatörzseken nő, ritkán mészsziklákon. Termése tavaszszaJ 

 érik. Kétlaki. Bryum viridissimum Dicks. — Gymyiostomum 

 viridissimum Sm. — Zygodcn virid.ssimus. Bryol. Eur. III. 

 tab. 206. A M. -Tátra kétes növénye. Dalniácziában 5legline m. fa- 

 törzseken találta Weiss, Metzgeria máj moh társaságában. 



Ulota Mohr. 



A szárak merevek, elágazók, felállók, csak a vánkosképü 

 gyepek karimáján állnak ferdén vagy az aljzatra simulnak. A to- 

 kocska felálló, minden oldalról részai'ányos, nyélbe keskenyedik. 

 6 magasra ritkán emelkedik ki. Legjellemzőbb a nag^- harangképti 

 vagy hengeres, alján hasadt süveg, mely hosszában redős vagy 

 barázdás, sárgaszínű, és a felszínén a tokocska tengelyével párhuza- 

 mosan álló görbeguiba szőrökkel van fedve. A szőrök ezen minő- 

 sége s a levélaljban a középér közelében levő szálas sejtek követ- 

 keztében szakították el ezt a nemet a régi Orthotrichum nemtől. 

 A közönséges bodroslevelű alakok a megállapított fajok közé ne- 

 hezen sorozhatók be. 



1. A tokocska körtealakú és sima, legfölebb rövidke redői van- 

 nak a szájpárkányzat alatt. U. Ludwigii. 



— A tükocskáuak egész hosszában 8 bordája van. 2. 



2. A levél száraz állapotban is merev és fedelékes. V. Hut- 

 chinsiae. 



— A levél száraz állapotban többé-kevésbbé tekert és bod- 

 ros. 3. 



3. A szájpárkányzat egyszerű. U. Drummondii. 



— A szájpárkányzat kettős. 4. 



4. A levél kevésbbé bodros. A tokocska tojás-hosszudad, végre 

 orsóképű. ^vyele 0.5 cm. magas. ZT. Bruchii. 



— A levél igen bodros. A tokocska tojásdad s igen hoBszií 

 nyakú. 



