150 



Nyaka a 0.3 cm. magas nyélbe keskenyedik. Spórái barnák. 

 ü. crispa. 



— A levél igen bodros. A tokocska tojásdad, de rövid nyakú és 

 sárga ; nyele halavány, 0.3 cm. magas. A sptSrák zöldek. 

 U. crispula. 



1. U. Ludwígií Brid. Vánkosképű, sárgás vagy barnászöld 

 gyepeket alkot. A gyep karimáján álló szárak kúszók. Levelei 

 tojásdad aljból lándsásak, kihegyezettek. Tokocskája vékony- 

 bőrű, felálló, körteidomú s majdnem teljesen sima, nyele 0.4 cm. 

 magas. x\ száj párkány zat fogain belől levő 8 pilla igen rövid. 

 Ortliotrichum plicatiiin Ludw., 0. coarcfaium P. Beauv. 



Fatörzsökön nő. Termése öszszel érik. Terem a Branyiszkón, 

 a M. -Tátrán a bélai erdőben s a Nesselblöszén (Hazslinszky), 

 N.-Podhrágy m. (Holuby), az árvái Babiagorán (Limpricht) éft 

 Slavoniában (Stoitzner). 



2. ü. Huíchinsiae Schímp. Levelei merevek, száraz állapot- 

 ban fedelékesek, barna vagy feketezöldek, liosszudad-lándsásak, 

 begöngyölödö széllel. Tokocskája tojásliosszudad vagy 0.3 cm. 

 magas nyélen kiemelkedő ; domború, sárga, csőrös kupakkal. 

 Sziklákon nő, a hegyi és havasi tájakban. Termése nyáron érik. 

 Orthotrichum Hutchinsíae. Sm. — 0. americanum P. Beauv. — 

 0. nigriium. Br. ef Schímp. 



Kvarczoa sziklákon a M.-Tátrán a Lengyel-nyergen s a Leiten 

 nevű hegyháton, a Branyiszkón, a singléri völgyben s Piller- 

 Peklén m., valamint Erdélyben a Retyezáton (Hazslinszky), Eeles 

 havason (Baumg.), Slavoniában (Stoitnzfr) is terem. 



Ettől a tőalaktól, melynek tokocskája igen korán bunkó-alak 

 módjára folyik össze a nyelével, eltér a 



^. calcícola alfaj, mely a M.-Tátrán, a Tokarna nevű völgy- 

 ben mészsziklákon, ritkán fatuskókon található. Szárai felállók, 

 két-kétágiiak vagj^ ágai csomósak. Levelei minden oldalra néznek, 

 fedelékesek, merevek, tojásdad aljból nyelvidomúak, a csúcsban 

 eltűnő érrel. A levelek sejtszövete olyan, mint a tőalaké. A to- 

 kocska nyelének az a része, mely a burokleveleken felül emel- 

 kedik, 2 — 3 akkora, mint a tokocska hossza. A tokocska hosszu- 

 dad s éretlen korában világosan bordás. Nyolcz bordája, mely 

 igen keskeny és sima, a tokocska kinyilása után kevésbbé feltűnő 

 A tokocska kinyilása után is sokáig megtartja inés: hosszudad alak- 

 ját. Szájpárkányzata kettős. A külső nyolcz, kifelé türemlett iker- 

 fogból, a belső nyolcz kúposán összehajló sárga pillából áll. 

 A tokocska nyele alján vagy csak pistillidiumok, vagy pistillidiumok 

 és antheridiumok vannak, mi által a tőalaktól eltér. A kupak 

 lapos csúcsán kis, görbe csőr van. Süvege, mely majdnem az 

 egész tokocskát befödi, igen szőrös, s épélű. Ezt az alakot elébb az 

 TJ. recurvifoliá-hoz C. Müll., későbben, leginkább levélszövete 

 miatt, az U. Hutchinsiae-hoz csatoltam. 



3. U. Bruchii Horsch. Szárai felállók, tövig levelesek vae:y 

 kopasz aljból fölegyenesedők. Levelei öblös tojásdad aljból szálas 



