152 



igen rövid nyelű s a buroklevelek közt ül vagy azokon felül 

 emelkedik ; minden oldalról részarányos. A süveg kucsma- vagy 

 harangképű, merev, egyenes, felálló szőrökkel van fedve, ritkán 

 kopasz. Száj párkányzata 8 fogból áll, mely előbb 16 s néha 32 

 fogra oszlik ; ezek többnyire kifelé kunkorodnak. A tarszájú fajo- 

 kat nálunk eddigelé még nem szedte senki sem. A szájpárkány- 

 zaton belül sok fajnál 8 vagy 16 sárgás pilla- van. 



I. A szájimrl-ányzat egyszerű. Pillái- nincsene'k. A tokocska 

 légnyilásai vagy fedetlenek (phaneropor), midőn a két ajaksejt 

 az epidermissejtekkel egy színben fekszik, vagy fedettek (cryptopor 

 midőn a két ajaksejt az ei)idermissejtek alatt mintegy a 

 pitvar fenekén fekszik, a melyet több sejt vesz körül. 



1. 0. anomalum Hedw. A toko3ska annyira a levelek fölé 

 emelkedik, hogy a nyélnek kiemelt (kiálló) felső része egyenlő 

 a tokocska hosszával. A tokocska, mely rögtön a nyélbe keske- 

 nyedik, tágas hosszúdad, felszínén 16, néha csak 8 borda van, 

 légnyilásai fedettek, kupakja lapos, narancsszínű szegélylyel, süvege 

 szőrös és kúpos. Bryol. Eur. III. t. 210. 



Kerekded vánkosokat alkot. Eendesen kvarczon, trachyton, 

 grániton, mészsziklákon terem a flóra egész területén, csak ritkán 

 fán vagy fatörzseken. Változik, a mennyiben tokocskája néha 

 csak nyolczbordás, vagy a belső pillák száma hiányos. A mész- 

 sziklákon a nap verőfényében süvege fejér, míg a Tátra magas- 

 latain az egész növénj" megfeketedik. Megemlítendő még : 



a [3. cylindj'icum Schimp., a mely keskenyebb levelei s majdnem 

 hengeres tokocskája által különbözik a tőalaktól. 0. anomalum 

 p. saxatile Jurát z}:a. 



Dalmácziában és Fiume környékén terem. 



2. 0. cujjulatum Hoffm. Sűrű, vánkosképű, barnászöld gye- 

 peket alkot. Levelei hosszudad-lándsásak, behajlott szélűek, száraz 

 állapotban lazán fedelékesek. Tokocskája, mely alig emelkedik a 

 pólyázó levelek fölé, gömb-tojásdad, sárgás, 16 csíkkal, melyek 

 felváltva hosszabbak és rövidebbek, rövid nyakvi, száraz állapotban 

 bögrealakú, 16 bordával. Süvege csengetyűalakú, gj^éren szőrös, s 

 barnás. A szájpárkányzat fogai aljukig szabadok, halavány-sárgák, 

 sírnák, száraz állapotban sugár módra állnak. Kupakja halavány- 



sárga, alján narancsszínű szegélj'lyel, domború aljból emelkedő 

 egyenes csőrrel. Biyol. Eur. III. tab. 209. 



Mészsziklákon, ritkán kőfalakon s trachyton nő. Termése 

 május és június hónapokban érik, a sárosi Pusztamezőn, a' 

 Drevenyik hegyen, a barkói és tornai várhegyeken, P.-Peklén és 

 Jászó m., a felső tárkányi völgyben, a Sashegyen Budán (Borbás), 

 Trencsén- és Xyitrában (Holuby), Slavoniában Zvecsevó m. 

 (Stoitzner), Erdélyben s Dalmácziában. 



3. 0. Sturmii, Hoppé et Hornsch. Termete s leveleinek 

 alakja megegyezik az előbbi faj termetével, illetőleg leveleinek 

 alakjával. Tokocskája visszásán tojásdad és nyolcz bordás ; száraz 

 állapotban,a kinyilás után is nj'olczbordás marad és bögreképű. Süvege 



