153 



sárgás. A szájpárkányzat fogai is sárgásak, de száraz állapotban 

 majdnem egyenesen felállók. Bryol. Eur. III. tab. 209. 



Különféle kőzeten nő, csak mészsziklákon nem. Termése nyá- 

 ron érik. Trachyton találtam Hanusfalva kürnyékén az Arany- 

 kút m., Dalmácziában Weiss szedte. 



II. A szájpárlányzat l-ettös, a belső 8 ^;í7Z<í6óZ áll, rendbagyó- 

 lag 16-ból is. A tokocska légnyilásai fedettek (cryptopor). A levelek 

 hegj'esek vagj' kiliegyezettek. 



4. 0. tenellum Bruch. Egylaki, pázsitzöld, apró vánkosképű 

 gyepeket alkotó moh. Levelei lándsásak, behajlott szélűek, gj'en- 

 gén bibircsósak, tompa csúcscsal ; aljukat téglaalakú vagy hosszú- 

 dad-hatoldalú, átlátszó sejtek alkotják. Tokocskája hosszudad- 

 hengeres, hosszúnyakú, a levelek fölé emelkedő sárgazöld, igen 

 széles bordákkal. A szájpárkányzat fogai halaványak, a pillák 

 simák. Kupakja lapos, sárga, alján narancsszínű szegélylyel s 

 tompa csiicscsal. Süvege, melj' a tokocskát egészen vagy nyakig 

 befödi , hengeres , gyéren szőrös , sárgazöld. Bryol. Eur. III. 

 tab. 212. 



Fűzfákon, ritkán nj'árfákon nő. Termése tavaszszal érik. Eper- 

 jes környékén fűzfatörzseken ritka. 



5. O. pumilum Siv. Egj'laki, sötétzöld, apró, sűrű, vánkos- 

 képű, bőven termő gyepeket alkotó moh, lándsás, kihegyezett 

 levelekkel. Tokocskája hosszudad, a nyél hüvelyéig keskenyedő 

 nyakkal, nyolcz széles (4 sejtsorból alakuló) bordával, mint az 

 előbbi fajnál. Az üres tokocska hengeres, a szájnyílás alatt kevéssé 

 összehúzódott, erősen kiemelkedő 8 bor.lával. A szájpárkányzat 

 fogai halavánj'sárgák, pillái simák, többnyire két sejtsorból ala- 

 kulnak. Kupakja gj-engén domború, egyenes vagy görbe csúcscsal. 

 Szőrtelen süvege, mely a tokocska kétharmadát befödi, kúpos és 

 sárga, csak a csúcsa barna. 



Különféle fák törzsein terem, különösen bőven a topolyfákon 

 és diófákon. Termése május és júniusban érik. 0. fallnx Bruch. 

 Bryol. Eur. III. ta^b. 211. Sáros-, Ung-, Kolos- és Aradmegyében 

 (Hazslinszky), N.-Podhrágyon (Holuby), N.-Szeben m. (Fuss?), a 

 Cziblesz havason (Baumg.), Hosszú-Aszó környékén (Barth.), Rába- 

 Sz.-Mihályon (Förster, Borbás), Horvátországban Lökve m. 



5. 0. fallax Schimp. Többnyire apró, kerekded, vánkosképű 

 sötétzöld gyepeket alkot. Levelei lándsásak, rövidebbek, mint az 

 előbbi fajnál. Süvege félgömbös -harangképű, kopasz vagy rö^dd- 

 szőrű,-s rövidebb mint az előbbi fajnál. Tokocskája rö^id-tojás- 

 dad, nyolcz széles narancsszínű csíkkal, rögtön a rövid nyakba 

 keskenyedik ; száraz állapotban kerülékes (nem hengeres, mint az 

 előbbi fajé). Kuj^akja kevéssé domború, sárga szegélyű, rövid 

 csőrű. A szájpárkányzat fogai sárgásak, párosak, száraz állapot- 

 ban kifelé hajlók ; pillái csak aljukon alakulnak két sejtsorból. 

 Orthotrichum immilum. Bryol. Eur. III. tab. 211. 



Mezei fák törzsein terem, más Orthotrichumok társaságában. 



