157 



elmosódó borda van rajta. Igen változó s több fajra osztható. 

 Változik az épen említett tokocska felszíne, változó a tokoeska 

 nyelének a hossza, mely oknál fogva gyaki^an nem emelkedik a 

 levelek fölé ; e szerint hosszú és rövídnyelű alakot lehet megkü- 

 lönböztetni. Változik végre a belső szájpárkányzat is. Ezen utóbbi 

 változás alapján «Ejszak-Magyarhon lombmohai » czímű dolgo- 

 zatomban a következő alakokat különböztettem meg, a melyek, 

 úgy hiszem, ma is feuntartandók. 



1. trachyhlepharum. Pillái többnyíre két sejtsorból állnak s 

 felszinök varancsos vagy biibornyás. Fatörzseken nő. 



2. ' leioblepharum. Pillái két sejtsorból állnak, átlátszók s 

 felszinök sima. Fatörzsökön nő. A Cserhó hegj^en, Kisújszállás 

 környékén (Jermy) s. m. is terem. 



3. stenoblepliarum. Pillái egy sejtsorból állnak, átlátszók s 

 sima felszinűek. Fatörzsökön és szildákon nő p. Göllniczbánya 

 környékén. 



Mind a három alak tokocskája sima vagy bordás, hosszú vag;^' 

 rövidnyelú, sőt még a süvege is lehet sok vagy kevésszörű. 0. spe- 

 ciosum 2. subnudum Schimp. 



Elterjedése igen nagy. Terem sok helyen Sáros-, Zemplén-, 

 Ung-, Abauj-, Borsod-, Mármaros-, Bihar- és Arad-megyékben 

 Budán és Salgó-Tarján m. (Borbás), Trencsénben és Xyitrá- 

 ban (HoLUBYl, Liptóban (Lojka), Miháld, Orsova, Soborsin vidé- 

 kén meg a La Marmora (Vaskapu) hegyen (Simkovics), Erdélyben 

 tölgyfán és sziklán az árpási, freczki, zerayesti havasokon (Schuei, 

 Fenyöfalván (Fuss), Slavoniában (Stoitzner), Gosztony m. Vasm. 

 (Förster), Szarvason (Korén), Lökve m. és Fiume határában. 



IV. A szájpárliányzat l-etfös, a belső rend szerint tizenhaf 

 pilláhol áll. A levelek hegyesei- vagy liilicgyezettel-. A légnyilások 

 fedettek (cryi)topor) vagj^ fedetlenek (phaneroporl. 



15. 0. stramineum Hornsch. Egylaki és kryptopor. Lándsás, 

 kihegj'ezett levelei állandóan bibircsósak és ormósak. A levél alját 

 téglaalakú, igen átlátszó sejtszövet képezi. Tokocskája barna, vas- 

 tag, bunkódomú, hosszi'myakú, széles, négy sejtsorból alakuló, 8 

 bordával s végre a szájnyílás alatt gyűrűs behoi'padással. A száj- 

 párkányzat fogai barnás- sárgák, néha rácsosán összefűzöttek : 

 16, ritkán csak 8 pillája két sejtsorból alakiil. Kupakja lapos» 

 narancsszínű szegélylyel s rövid, tompa csőrrel. Süvege, mely a 

 tokocska kétharmadát födi be, szalmaszínű, csak a csúcsa barna. 

 Bryol. Eur. III. tab. 218. 



Lombos fák törzsein nő. Termése nyáron érik. Terem az 

 árvái Babiagorán (Limpr.), X.-Podhrágy vidékén (Holuby), és 

 Erdélyben (lásd Erdélyi Muzeimi 1877. 10. sz. ; közli Barth J. is). 



16. 0. diaphamim Sckrad. Egylaki és kryptopor. Alacsony, 

 alig 1 cm. magas gj-epeket alkot. Levelei hosszudad-lándsásak, 

 szélessejtűek, fejér vagy színtelen fogas árvéggel. Tokocskája 

 hosszudad, rövidnyakú, friss állapotban majdnem sima, száraz 



