158 



állapotban bordás, a buroklevelek közt foglal helyet. Kupakja 

 kúpos s csőrös. Bryol. Eur. III. tab. 219. 



Mezei s erdei fák törzsén nö. Termése tavaszszal érik. Sze- 

 pesmegyében (Kalchb.), Trencsénben (Holuby), Sárosban K.-Szeben 

 környéken, Budapesten (Bokbás), Erdélyben (Schur, Barth és 

 Baumgarten) és Dalmácziában (Weiss). 



17. 0. leiocarpum Br. et Sch. Egylaki és phaueropor. Laza, 

 •2 — 5 cm. magas, sötétzöld gyepeket alkot. Tokocskája a burok- 

 levelek közt foglal helyet, tojásdad-keriilékes, rövidnyakú, bor- 

 dátlan és sima. Pillái csinosan kivágott élűek s erősen bibircsó- 

 sak. Bryol. Eur. III. tábl. 230. 



Könnj^en felismerhető faj. Sima tokocskájánál jellemzőbb a 

 belső szájpárkányzata. A pillák, melyek sejtjeinek helyzete igen 

 szabálytalan, változó alakúak. 



A fák törzsén nő. Termése a tavasz végével érik. A flóra egész 

 területén, a Száva partjáig. Yáczou, Budán, meg a Mátrában iBoR- 

 BÁs), Vasm. (Förster), Erdélyben (Baumgarten, Lkrchenfeld, 

 Schur, Barth és Fuss), Szarvason (Korex) ; Horvátországban 

 Károly város és Zágráb környékén. 



V. A sz/ijpá rltmyzat Jfettös. A leveleu tompavégüelí^ széleseJí, 

 laposak vagy öblösei: 



18. O. ohtiisifolium Schrad. Kétlaki. Puha, vakfényü vánkos- 

 képü gyepeket alkot. Levelei tojásdadok vagy lándsásak. teknő- 

 alakúak, fedelékesek, erősen bibircsósak. Tokocskája kerülékes 

 vagy hosszúdad, a nyélbe keskenyedő, a burok leveleknél alig 

 emelkedik magasabbra, nyolcz bordával, a felnyílás után ugyan- 

 annyi mély barázdával. Süvege, mely a fél tokocskát fedi be, ko- 

 pasz, halaványsárga barna csúcscsal. Kupakja sárga, rövidcsőrű. 

 Szájpárkányzata narancssárga s mint az Orthotrichumok legtöbb- 

 jénél, a tokocska felrepedve hátratüremlett. Bryol. Eur. III. tab. 214. 



Mezei lombos fák törzsén nő. Termése nyáron érik. Fedelé- 

 kesen álló, teknős leveleiről legkönnyebben felismerhető. A M. -Tátra 

 alján szedte Wahl. (n. 1163,) Pozsonymegyében Bolla, Kyitra és 

 Trencsénben Holuby, Sárosmegyében több helyen nyár-, fűz- és 

 diófák törzsein Hazslinszky, Erdélyben Fuss szerint Baumgarten 

 fűzfákon és topolyfákon (Populus) s N.-Szeben vidékén Schur, 

 Vasmegyében Förster és Borbás, Károly város környékén Hazs- 

 linszky. 



19. 0. rivulare Turn. Szárai heverők vagy csüngők és hullám- 

 zók, nyalábosán ágasak, sűrűn levelesek, feketezöldek. A levelek 

 fojásdad-lándsásak, tompavégűek, begöngyölődött szélűek. A levél- 

 alj keskenj', téglaképű sejtekből áll. Süvege kopasz, alján és csú- 

 csán feketés, harangképű. Tokocskája a levelek közt ül, tojás- 

 alakú, sárga, széles, de kevésbbé kiemelkedő bordákkal, kinyilás 

 után barázdás Fogai narancssárgák. Pillái közül (S hosszabb és 

 8 rövidebb, Bryol. Eur. III. táb. 219. 



Hegj'i patakokban a fák tövén nő. Termése júniusban érik. 

 Ijánság Branu-havasán szedte Pancic. 



