160 



barázdás, rögtön a nyélbe keskenyedik. Süvege halaványsárga, 

 csúcsán az apró fogócskáktól érdes, az alján kisebb mértékben 

 szabálytalanul fogacskás. Levelei tojásdad-lándsásak, tompa vagy 

 árhegygyé kifutó csúcscsal s róna széllel. Bryol. Eur. III. 

 tab. 204. 



A felső erdőtájtól a havasi tájig található földön vagy sziklák 

 repedéseiben. Termése nyáron érik. A rodnai, beszterczei és árpási 

 havasokon (Schur, 4334). 



[5. pilifera Schiugr. (E. spathulata C. Midi.) Levelei lapicz- 

 kásak, majdnem szegély telének ; a legfelsőbbek hosszú görbegurba, 

 fogas, színtelen szőrré hegyesednek. Erdélyben Toroczkó mellett a 

 Tilalmas-hegy mészszikláin (Barth) található. 



4. E. ciliafa Hediv. Tokocskája hengeres, sima, sárganyelű, 

 szájpárkányzata egyszerű, többnyire 16 lándsás, veres fogból áll. 

 A kinyilás után száraz állapotban hosszában gyengén karczolt, 

 rögtön a nyélbe keskenyedik. Süvege hengerded, alján csinosan 

 pillás-élű. Levelei nyelvidomúak, kevéssé teknősök, száraz álla- 

 potban bodrosak, a csúcs alatt eltünedező vagy a hegyes csúcsig 

 terjedő érrel. Mint az előbbi fajok eleven zöld gyepeket alkot. 

 Bryol. Eur. III. tab. 200. 



Gránit-, gnájsz-, melaphir-, mész- és homokkő- sziklák repedé- 

 seiben, de a földön is nő a dombos vidékektől a havasi tájig. (Wahl. 

 El. Carp. 1082, Endl. 331, Holuby 179. sz.) Körmöczbánya m. 

 (Márkus), Kowne (Kochel), a Fekete-Vág vidékén (Lojka), Sáros- 

 és Szepesmegyékben több helyen (mészén és trachyton), a 

 szinnai kövön Ungmegyében, a turi hasadékban (melaphyron) a Sas- 

 hegyen Budán (BuRRÁs), Bánságban (Paxcic), Erdélyben Toroczkó és 

 Brassó környéken (lásd Schur E. fimbriata Brid. 4323), a Hargit- 

 tán, Székelykő és Tilalmas hegyeken (Baumgarten), Giötzem- 

 brich hegyen (Barth), Slavoniában és Horvátországban. 



5. E. apophysata N. et H. Tokocskája hengeres, egy ciii. 

 magas, vereslő nyélen, alján barnássárga begygyei. Szájpárkány- 

 zata egyszerű, halavány piros, a szálas fogak csúcsai hasadtak. 

 Süvege sokkal hosszabb a tokocskánál, alján apró, múlékony 

 pillákkal. Gyepjei barnazöldek. Levelei szálas-lapiczkásak, begön- 

 gyölődő szélűek s árhegygyé kifutó erűek, száraz állapotban bodro- 

 sak. Bryol. Eur. III. tab. 201. 



Egylaki, havasi moh. E. cylindrica Nees et Hornsch., E. affi- 

 nU De Not. E. microphylla Nees. Erdélyben az árpási havasokon 

 (Schur 4324). 



6. E. streptocarpa Hedw. Tokocskája tojásdad-hengeres, fer- 

 dén csikós vagy tekert, vereses sárga, száraz állapotban pödörten 

 barázdás, két centiméternyi magas nyélen. Szájpárkányzata ket- 

 tős : a külső 16 igen hosszú, fonálképű fogból, a belső 32 sokkal 

 rövidebb, alján összefüggő pillából áll. Levelei hosszúdad-nyelv- 

 képüek, ere vastag, széle többnyire ép. Kétlaki. Bryol. Eur. III. 

 tab. 204. 



4—5 cm. magas, pázsitzöld gyepeket alkot. Az alsó erdő táj- 



