166 



igen hosszú (4 — 10 cm.). Szájpárkányzatának fogai szálasak, sár- 

 gák mint a narancs. Bryol. Eur. III. tab. 292. 



Mint az előbbi nedves helyeken nő. Termése nyáron érik. 

 S. ovatuyn Hediv. — S. gracile Schwgr. 



A M.-Tátra éjszak-keleti mészhegyein sok helyen terem, 

 A tengerszem vidékén, a tarpataki völgyben (Limpricht), a Király- 

 hegyen (Lojka), az árvái Babiagorán (Wimmer), Bánságban a 

 Brann-havason (Pancic), a fogarasi havasokon (Schur 4516.). 



XI. rend : Funariaceae. 



Egynyári, legfölebb gyökszöszökről telelő mohok ; felfúvó- 

 dott süveggel (legalább fiatal korban) ; alacsony, legfölebb egy cm. 

 magas szárakkal s körteképü vagy gömbölyded, többnyire felálló 

 tokocskákkal. A levelek szövete igen laza s nagysejtű, kevés chlo- 

 rophyllal, a levél felső részében hatoldalú, az alsó részben tégla- 

 alakú sejtekkel. A tok'ocska nyeles, tarszájú, satnyás, egyszerű 

 avagy tökéletes kettős száj párkány zattal. 



1. A tokocska felálló, rövidnyelű, tarszájú vagy satnyás egyszerű 

 szájpárkányzattal. i. 



— A tokocska hosszii, görbegurba nyélen áll, körte- vagy bunkó- 

 idomú, görbe, lekonyuló kettős szájpárkányzattal. Funaria. 



2. A süveg az egész tokocskát takarja vagy a tokocskánál is- 

 hosszabb. .3. 



— A süveg a fél tokocskát takarja, kucsmaképű, karéj os aljjaL 

 Physcomitrium. 



3. A süveg csuklyaképű, végre ferdén áll. Entosthodon. 



— A süveg felfúvódott, orsóképű, négyélű, hosszabb a tokocs- 

 kánál. Pyramidula. 



46. Pyramidula Brid. 



Apró, seregesen termő mezei mohok, a tokocska alján túl- 

 terjedő, felfúvódott, négy élű nagy süveggel, mely végre vagy egy 

 hosszrepedéssel nyilik fel s csuklyaképű lesz, vagy két helyen 

 hasad s a két karéj kucsmaképű lesz. Tokocskája gömbös vagy 

 visszástojásdad. 



1. P. tetragona Brid. Szára igen rövid, ágatlan. Levelei 

 lapiczkásak, árvégűek, épélűek. A tokocska nyele rövid, kupakja 

 kúpos, tompavégű. Bryol. Eur. III. tab. 298. 



Ugarokon s agyagos partokon nő. Termése tavaszkor érik. 

 Szepes (Kalchbrenner), Zólyom (Márkus), Trencsén megyékben 

 (Holüby), s Hosszú-Aszó vidékén (Barth J.), Erdélyből Kanitz ír 

 említi. 



