170 



10. A tokocska nyakba keskenyedő s azért többé-kevésbbé körte- 

 képű. 12. 



— A tokocska alja félgömbös. 11. 



11. A belső szájpárkányzat fogai kétszer akkora hosszúságúak, 

 mint a külsők s állandó boltot képeznek. Cynclidium. 



— A belső szájpárkányzat fogai rövidek, s egymástól mint a 

 külsők elválnak. Mnium. 



12. Mohok fonálidomú szárakkal, sűrűn fedelékes, apró levelek- 

 kel, s keskeny, görbe, szálas sejtekkel. Anomohryum. 



— Mohok merev szárakkal s lazaszövetü levelekkel. 13. 



13. A levelek szálas-árképűek, épélűek. Leptobryiim. 



— A levelek tojásdadok vagy tojásdad-lándsásak, épélűek. Bryum. 



— A levelek keskenyek vagy megnyiilt lándsásak, csúcsuk felé 

 gyakran fürészesek. 14. 



14. A belső szájpárkányzat tizenhatfogú. Wehera. 



— ^ belső szájpárkányzat széles körlemez alakjában mutatkozik, 

 melynek szélén négyével álló, mindössze 64 pilla van. Tímmia. 



50. Leptobrynm Schimp. 



A tokocska körteidomú, lekonyuló. A belső szájpárkányzat 

 fogai rövidebbek mint a külsőé. A pillák függelékesek. Selyem- 

 fényű puha gyepeket alkotó mohok, igen hosszú, árképű levelek- 

 kel, s majdnem mindenütt szálassejtű levélszövettel. 



1. L. pyriforme (L.). Pázsit- vagy sárgazöl . Szárai egy- 

 szerűek, aljukon apró, pikkelykéjDŰ, feiső részükön hosszú üstö- 

 köt alkotó levelekkel, melyek nagyobb részben a széles kifutó 

 ér szövetéből állnak. A hosszú, árvégű levélcsúcs fürészes. A to- 

 kocska igen hosszúnyakú ; kupakja apró, domború, néha bibircsós 

 végű. Bryum pyriforme L. — Webera pyriformis Hedw. — 

 Bryol. Eur. IV. tab. 335. 



Legbujábban tőzeges réteken nő. Sz.-Lipócz m. Sárosban, hol 

 5 — 7 cm. hosszú nyele van. Más állomásokon, névszerint tűz- 

 helyeken és elhagyatott mészégető vermekben, a nyele csak fél- 

 akkora (a Kopitóvölgy Singlér m., hol az időérző Funaria társa- 

 ságában szélesen elterülő gyepeket képez). A sárosi várhegyen 

 trachyton, a Branyiszkó kvarczos kőzetein, a Hinszka- völgyben, a 

 liptói Királyhegyen, Zólyommegyében (Márkus), Gömörben (Mar- 

 czell), Szerémben a beocsini kolostor m. (Stoitzner), Szarvason 

 (Korén), Kőhalom (Baumgarten), N.-Szeben és Brassó m. (Schur), 

 F.-Gáld m. (Barth)., Vasmegyében (Förster, Borbás). 



51. Webera Hedw. 



Elevenzöld s fényeslevelű, laza gyepeket alkotó, a törzs tövé- 

 ből sarjadzó mohok, igen múlékony, keskeny süveggel, hosszú 



