sárgák. Bryum nutans Schreb. Bryol. Enr. IV. tab. 343. Wahl. 

 i. h. n. 1151. 



A legelterjedtebb mohok egyike, mely a rónaságtól a havasi 

 tájig, különféle talajon s különböző tenyészeti viszonyok közt 

 terem. A következő alakokat szokták megkülönböztetni : 



1. bicolor H. et H. Szélesen elterjedő gyepeket alkot. Tokocs- 

 kája vastagabb, a nyaka hosszabb mit a tőalaké. Meddő sarjain 

 a levelek tojásdadok, kihegyezettek, kifutó erüek. 



A Sz. -János völgyében Sz.-Olaszi m. (Kalchbr.), a M. -Tátra 

 Feiigsblösse nevű legelőjén, a lix^tói Királyhegyen (Lojka). 



2. spliagnetorum Schiynp. Seregesen nő s halaványzöld. Szárai 

 vékonyak, gyéren levelesek. Tokocskája sárga, rövidebb mint a 

 tőalaké, nyele 5 cm. hosszú. 



Forrásos partokon Pohlia elongata társaságában található a 

 singléri völgyben Sárosban. 



3. suhdenticuJata Brid. A szár levelei keskenyebbek, mint a 

 tőalaknál, hosszabbra kihegyezettek, határozottan fürészesek. A sar- 

 jak levelei tojásdad-lándsásak. Tokocskája lecsüngő. 



Sz.-Olaszi m., Mármarosban a Pop Ivánon és Puidna környé- 

 kén Aradmegyében. 



4. longiseta Tkom. Szára igen rövid. Üstöklevelei a többi 

 leveleknél sokkal nagyobbak s elállók. Tokocskája rövidebb, 

 vastagabb és igen hosszú, néha még 5 cm.-nél magasabb nyél 

 végén van. 



Gyeptőzeges földön a M. -Tátrán a nagy halas tó környékén, 

 a borkúti és singléri völgyekben, Sárosmegyében redves fán. 



5. uliginosa Schirii}). Sűrű, bőven termő, halaványzöld gye- 

 peket alkot. Tokocskája rövid, barna, lefüggő. Szárai nyuláukok, 

 lazán levelesek. 



A salgói égeresben Sphagnumok társaságában Sárosban, Po- 

 zsonymegyében (Endl. 345.), Trencsénben (Holuby), Gömörben 

 (Marczelli, Bánságban (Pancic), Erdélyben (1. Schur 4539.), Sla- 

 voniában (Stoitzneri. Igen közönséges moh. Dalmátország kivé- 

 telével, a fl. e. t. található. Yasmegyében (Förster, Borbás). 



6. W. cucullafa fSchívgr.J. Sűrű, alig fénylő gyepeket képez. 

 A sarjakon a levelek kivétel nélkül, a szárakon csak alúl tojás- 

 dadok, tompavégűek, épéinek, teknősök, fedelékesek. A szár felső 

 levelei lándsásak, fürészes s néha csuklyaalakú csúcscsal. A levél- 

 szövet majdnem átlátszatlan. A tokocska YÓvid nyakával együtt 

 körteidomú ; a szájnyílás alatt mély gyűrűalakú behorj)adás, a 

 boltos kupakon bibircsó van, a múlékony pillák a fogaknál rövi- 

 debbek. Bryum cucullatum Schívgr. Brjol. Eur. IV. tab. 343. 



Az alhavasi s a havasi tájat kedveli. Nedves helyeken nő. 

 Termése nyáron érik. A M. -Tátrán a Hinszka völgyben (Hazs- 

 LiNSZKY), a Lengyel-nyergen (Rehmann Verz. 471.. 1.), Erdélyben 

 az ái-pási havasokon (Schur 4535.). 



7. W. cruda (Schreh.). Világoszöld, erősen fénylő gyepeket 

 alkot. Alsó levelei tojásdadok s épélűek ; az üstökké összeszoruló, 



