175 



11. W. carnea (L.). Apró mohocska mint az előbbi, de vak - 

 fényű, leglazább, átlátszó levólszövettel. Üstöklevelei megnynlt 

 lándsásak, kiliegj'ezettek, a csúcson fürészesek. A tokocska tojás- 

 dad, piros, lekonyuló vagy lecsüngő ; nagy kúpos kupakkal ; nagy- 

 szájú, vörös vagj' vörösbarna fogakkal. Bryiim carneum L. — 

 Bryum delicafulum Hedw. Bryol. Eur. IV. tab. 353. 



A rónaság és dombos \'idékek kedvelője. Termése nyáron érik. 

 Levélszövete majdnem olyan, mint az Amblj'odon dealbatus-é. 

 Csak a szegélyzö sejtek szálasak, a többiek rhombosak, igen kevés 

 chloropliyllal. 



Eperjes m. a Kálvária-hegy lejtőin, N.-Podhrágy m. (Holuby), 

 Baranyamegyében a liarsányi hegy éjszaki tövénél (Simkovics), 

 állítólag még Erdélyben s Horvátországban is terem, (L. Fuss 



1260. sz. a.) Vasmegyében (Förster, Borbás), Dalmátországban 

 (Juratzka). 



12. W. alhicans (Wahl.). Laza, fénytelen, kékeszöld gyepe- 

 ket képez, pongyola, lazán leveles sarjakkal. Felső levelei hosszú- 

 dad-lándsásak, rögtön kihegyezettek, teknősök, aprósan fiirészes, a 

 száron kevéssé lefutó, róna széllel, s laza sejtszövettel. Az ér a 

 csúcs alatt eltűnik. Antheridiumos virágzatai fészekalakúak. To- 

 kocskája apró, rövid körteképű, lecsüngő. Mnmm alhicans WahL, 

 Bryum Wahlenhergii Schiugr. Bryol. Eur. IV. tab. 354. 



Nedves helyeken nő, a rónaságtól az alhavasi tájig. A Magas- 

 Tátrán (Eehmann Verz. 471. 1.), Sz.-Olaszi m. a Hernád partján 

 (Kalchbr,), N.-Podhrágy környéken (Holuby), a Viliorlát alján 

 Ungban, Bánságban (Pancic), Erdélyben (Schur 4532. és Fuss 



1261. sz. a.), a Rába m. Vasmegyében (Förster, Borbás), Slavo- 

 niában (Stoitzner) és Horvátországban. 



52. Bryum Dili. 



A tokocska nyakával együtt körte- vagy buukóidomú, egyenes 

 vagy görbe, lekonyuló vagy lecsüngő. Szájpárkányzata kettes. 

 A belső a külsőnél nem magasabb s 1 6 fogú ; a fogak közt álló 

 pillák vagy rövid, vízirányosan álló oldalágakat (— függeléket) 

 viselnek, vagy legalább a választó falaknál dagadtak. Kitelő mo- 

 hok széles levelekkel, melyeknek szövetét a levél közepén tágas, 

 liatoldalú-rhombos, a levél alján téglaképű, s a netalán meglevő 

 levélszegélyben szálas sejtek képezik. Az új sarjak a fajok több- 

 ségénél a törzs felső részéből erednek. 



1. Alnem. Cladodium. A belső szájpárkányzat a kűlsőhez van 

 tapadva, vagy mindkettő szabad. A pillák nem viselnek függelé- 

 keket (oldalágakat). 



1. B. arcticum R. Br. A tokocska hosszúnyakú, görbe, puha, 

 sárgás rozsdaszínű. A virágok párosélűek. Alsó levelei tojásdad- 

 lándsásak, a felsők, hosszúdadok, kihegj'ezettek (a kifutó érrel), 

 rövid árvégűek, szegélyzettek, végre vereslők. Kupakja kicsiny, 

 rövid árvégíi. Pohlia arctica B. Br. Bryol. Eur. IV. tab. 335. 



