178 



állnak, megnyúlt lándsásak, ormósán összehajlanak, behajlottélűek, 

 görbegiu'bák ; az üstököt képző felső levelek széles aljból lándsá- 

 sak, teknősök; mindannyian keskenyen szegélyzettek, sima ár- 

 hegygyé kifutó érrel. Száraz állapotban a levelek balra pödröttek. 

 A tokocska bunkóidomú, lekonj-uló vagy lecsüngő, barna ; magasan 

 boltos, árhegyű, barnapiros, igen fényes kupakkal. BryoL Eur. 

 IV. tab. 358.^ 



Homokos talajon s kőfalakon nő a rónaságban meg a dombos 

 vidékeken. Termése nj^áron érik. Dalmácziában terem Brioni, 

 Calamota, Ombia és Megline környékén .(^YEIss). 



10. B. 2^Mescens Schwgr. Vánkosképű, alján gyökszöszös és 

 rozsdaszínű, felül fűzöld, bőtermésű gyepeket alkot. Levelei tojás- 

 dad-lándsásak, kihegyezettek, árliegygyé kifutó érrel s a csúcs 

 felé gyengéden fogas széllel. Tokocskája hosszúdad-körteidomú, 

 vörhenj^es-barna ; magasan boltos, bibircsós végű, narancssága, 

 fénylő kupakkal, a kuj)ak levetése után a szájnyílás alatt gyűrűs 

 behorpadással. A külső szájpárkánj^zat fogai aljukon rozsdaszínűek, 

 csúcsukon halaványsárgák. Spórái halaványsárgák. Bryol. Eur. IV. 

 tab. 359. 



p. horeale Schwgr. Levelei hosszabbak, hosszabb árhegygyel ; 

 tokocskája hosszabb nyelű, ferdén vagy ^"ízirányosan áll. 



y. contextum Hopi^e et Hornsch. Igen elágazó, magas, ván- 

 kosképű gyepeket alkotó moh, rövidebb nyelű és kisebb tokocs- 

 kával. Virágai egyivarúak. 



Kőfalakon és sziklákon nő a rónaságtól a havasi tájig. A Ma- 

 gas-Tátrán (L. Eehm. Verz. 472. 1.), Brassó környékén (Schur 

 4278. sz. a,), a Hargittán (Baumgarten), a Retyezáton, Lunkány és 

 Radna vidékén (Simkovics). 



11. B. erythrocarpum Schívgr. Virágai egj'ivarúak. Szárai 

 rövidek vagy 0*5 cm. magasak. Levelei sűrűn állnak, keskeny- 

 lándsásak, csúcsuk felé gyéren fogasak, ritkán világos szegélylyel, 

 fogas árhegygyé kifutó érrel. Tokocskája hosszúkás-bunkó- vagy 

 körte-idomú, lecsüngő, fejlett korban vérvörös, végre fekete, a 

 kupak levetése után a szájnyílás alatt kevéssé behorpadozott ; 

 kupakja erősen boltos, kihegyezett, a tokocskánál halaványabb, 

 erősen fénylő. Bryol. Eur. IV, 376. 



[i. radiculosum Brid. A.lacsony, sűrűbb gyepeket képez. To- 

 kocskája hosszabb, visszásan-hosszúdad kúpidomií, bibor-fekete. 



y. murorum ScJmnp. Sűrű, gj'akran vánkosképű gyepeket 

 alkot. Levelei lazán fedelékesek. Tokocskája sötét bíborszínű s 

 erősebben íves nyélen függ. 



ő. turfaceum Schimp. Puha gj'epeket alkot. Levelei kisebbek, 

 szövetük lazább. A tokocska rövidebb nyelű, kisebb, rozsdaszínű, 

 a kupak levetése után tágszájú s a száj alatt gyűrűalakú, mély 

 behorpadással. 



Homokos földön nő a rónaságban meg a hegyi tájban. Terem 

 Lapás-Gyarmat m. Nyitrában (Knapp) és Zvecsevó m. Slavoniá- 

 ban (Stoitzner). A tőalak állítólag Horvátországban is. 



