179 



12. B. atrojjurimreuin Web. el Mor. Szárai majdnem a csúcsukig 

 <erÖ8en gyökszöszösök. Ustöklevelei zöldek, lándsásak, kihegyezet- 



íek, szegélytelenek, majdnem csúcsukig beliajló széllel, hegyes 

 csúcsot képző érrel s laza sejtszövettel. Tokocskája egj-enes, rö^id, 

 vastag, majdnem tojásdad, lecsüngő, bíborfekete; rövid, redős 

 nyakkal ; még a kupak levetése után sem támad behorpadás a száj 

 aiatt. Kupakja boltos, rövid, tompa árhegvű, fénvlö, bíborszínű. 

 Bryol. Eur. ÍV. tab. 378. 



Nedves hom(.kos földön, meszes talajon s kőfalakon nő. Dal- 

 mácziában és Isztriában Pola, Porto-Palazzo, Brozze M.-Grabova 

 m. és Lapad félszigeten (Weiss). 



,3. turfaceum Scliimjp. Legkisebb alakja Pöstyén m. (Juratzka). 

 B. Klinggraeffii Schimp. 



13. B. versicolor Al. Braun. Terjedelmes gj'epeket képez. 

 Szára igen apró. Levelei merevek, szennyes-zöldek, tojásdad- 

 lándsásak, kifutó érrel, kihegyezettek, behajlott szélüek. Tokocs- 

 kája kerekded-kerülékes, vagj^ hosszúdad, lecsüngő, egyenes, vör- 

 henyes, igen rövid, majdnem félgömbalakú nyakkal A kupak 

 levetése után sem marad behorpadás, de tágszájú. Nyele egyenes 

 és merev. Kupakja boltos, rövid árvéggel. A külső szájpárkányzat 

 fogai száraz időben befelé hajlanak s lenyomják a belső fogait. 

 Biyol. Eur. IV. tab. 379. 



Homokos és meszes talajon nő a M. -Tátra alján Javorina 

 környékén s a Drevenyik hegj'en. Mind a két helyen Bryum ar- 

 genteum társaságában található. 



14. B. alinnum L. Terjedelmes, kevéssé gyökszöszös, vagy 

 h cm. magas, erősen fénylő, sárgazöld-barna gyepeket alkot. Sarjai 

 vastagok, sűrűen levelesek. Felső levelei igen sűrűen állanak, 

 száraz állapotban fedelékesek, tojásdad-lándsásak, kihegyezettek, 

 szegélytelenek, épélüek s csak a csúcs néha tökéletlenül fogas. 

 A levélér többnyire a csúcsban végződik, ritkán rövid árhegygyé 

 kifutó. A tokocska hosszudad-körteképű, a nyélbe keskenyedő 

 hosszú n^^akkal, vérvörös, végre biborfekete, lecsüngő. Kupakja 

 bibircsós végű. Spórái sárgazöldek. Bryol. Eur. IV. tab. 380. 



A rónaságtól a havasi tájig terjed. Termése nyáron érik. Az 

 árvái Babiagorán (Limpricht), a fogarasi, brassói (Schur 4270.). 

 meg a Csörte havasokon (Fuss), Hosszú-Aszó m. (Barth.). 



15. B. raespifitnim L. Halavány-zöld, aljukon gj'ökszöszös, 

 terjedelmes gyepeket képez. Virágai eg;NÍvarúak, az antheridiumos 

 virágok rűgyképűek. Tokocskája halaványbarna (bőrszínű', kes- 

 keny, körteidomú-hosszudad, egyenes, ritkán alján görbe, a száj- 

 nyílás alatt többnyire gj'űrűalakú behorpadással, igen nagj% kúpos, 

 bibircsós végű, narancsszínű, fényes kupakkal. Levelei tojásdad- 

 lándsásak, küiegj-ezettek, tökéletlenül szegélyzettek, épélűek, hosszú 

 árhegj^gyé kifutó érrel. Meddő sarjain a levelek üstökszerűen szo- 

 rúlnak össze. Bryol. Eur. IV. tab 374., 375. 



Kőfalakon, tűzhelyeken, földön és sziklán nő a rónaságtól a 

 havasi tájig ; a Piákoson (Borbás), Szarvason is. Bőven termő, igen 



12* 



