181 



sűrű, pázsit- vag}' barnászöld gyepekké. Levelei szélesek, hosszú- 

 daclok ; ere bosszú, fcgas szőrré hegyesedik ; a laza sejtszövet nagy 

 sejtekből áll, a szegély pedig szálas sejtekből. Tokocskája hosszú 

 nyélen vízirányos vagy lekonyuló, görbenyakú, hosszudad vagy 

 hengerded, visszásán kúpos, néha a szájnplás alatt kevéssé be- 

 horpadozik ; nagj*, boltos, bibircsós végű, barna kupakkal. A külső 

 szájpárkányzat fogai végükön halavány-sárgák. Brvol. Eur. IV. 

 tab. 368. 



Igen elterjedt és változó lüoh. Schimper a következő alakokat 

 különbözteti meg: 



[í. cnsx>idatnm. Levelei szélesen szegélyezettek s rövid, barnás 

 (nem színtelen) árhegygj'el végződnek. A tokocska lecsüngő s ku- 

 pakja vörhenyes-biborszínü. 



y. vieridionale. A levelek széle keskenyen szegélyezett és be- 

 göngj-öJődő, az ér színtelen haj alakjában végződik. A tokocska 

 erősen lekonyul, hengerded, visszásán kúpos s hosszúnyakú. 



0. plaiyloma. A levelek szélesebbek, a csúcs felé élesen füré- 

 szesek; a szegély széles és sárga; az ér barna árhegygyel vég- 

 ződik. 



c fiacciduni. Szárai s sarjai karcsúak, gyéren levelesek. Le- 

 velei keskenyebbek, puhák, tökéletlenül szegélyzettek, a csúcs 

 felé íürészesek, színtelen hajba keskenyednek. Tokocskája visszásán 

 kúpos. 



r. Ferchelii. Szárai nyulánkok, ágasak. Levelei kisebbek, pu- 

 hák, A-isszásan tojásdadok, erősen teknősök, rögtön görbe-gurba 

 hajba keskenyednek. Tokocskája kisebb, a szájnyílás alatt erősen 

 behorpadozott. 



r,. Carinthiacnm. Levelei szélesek, visszásán toj ásdadod, rövidre 

 kihegyezettek, a csúcs alatt eltünedező érrel. 



^. coclilearifoliuni. Levelei \dsszásan tojásdadok, mélyen tek- 

 nősek, sűrűen fedelékesek, tökéletlenül szegélyzettek, kigyódzó 

 hajjal végződnek. B. elegáns Nees. 



Földön, nedves fán, fatuskókon és kőfalakon nő a flóra egész 

 területén. A felszámlált alfajok közül a 3 alfaj Sárosban a Bra- 

 nyiszkón, a sóvári trachythegj'eken és a tíuszka havason terem 

 (Hazslinszky), a o alfaj a Branyiszkón (Hazslinszky), Besztercze- 

 bánya környékén (Márkus), s a alfaj Lipócz környékén Sáros- 

 ban s avorina m. a Tátrában (Limpricht). Legdélibb termő helye 

 Lökve Hoi'vátországban. 



21. B. Canariense Brid. Halavánj'- vagy pázsitzöld, könnyen 

 széthulló gyepeket alkot. Szárai ágasak, csomósán levelesek. Sarjai 

 a termő rózsaképü üstökökből erednek, mely üstökök a többéves 

 törzsnél a levélcsomókat alkotják. A szár alsó levelei aprók, az 

 üstöklevelei hosszudadok, rövidre kihegyezettek, teknősek, csú- 

 csuk felé fürészkések, gyengén behajló széllel, s rövid, a kifutó 

 ér által alkotott árvéggel. Kétlaki. Tokocskája bíborszínű, hen- 

 gerded, visszásán kúpos ; hosszú, görbe nj'akkal ; erősen boltos, 

 bibircsós végű kupakkal és narancsszínű külső fogakkal. B. provin- 



