186 



szürkészöld, későbben sárgásbarna, korán megfeketedik. Kupakja 

 boltos, kis végbibircsóval. Bryol, Eur. IV. tab. 397. 



Nedves erdőtalajt s árnyékos nedves réteket kedvel. Termése 

 tavaszszal érik. Változó. Levelei néha csak csúcsaikon fűrészesek 

 vagy egészen épek is C^. integrifoliiim Lindb.). Néha a levél fogai 

 hosszúak s gyepjei alacsonyak (y. humile Milde). 



Sárosban a Cserhó alján Hertnek felé, a singléri és lipóczi 

 völgyekben, a branyiszkoi hegyek alján, íSzepesben a Vapenecz 

 nevű völgyben (Kalchbr.), Trencsén (Holuby) s Gömörmegyében 

 (Marczell), Pest m. Gubacson és Mosonymegyében (Pokorny: 

 Zool. bot. V. 1860. 287. 1.), N.-Szeben, Brassó és Segesvár kör- 

 nyékén (ScHUR 4420.). 



5. M. insigne Mitten. Olyan a termete, mint az előbbi fajé ; 

 ScHiMPER oda is csatolja í;. elatum alfaj név alatt, de elszakaszt- 

 ható tőle a következő bélyegek alapján. Levelei széle lefutó. A le- 

 vélszegély fogai kisebbek, többnyire csak egy sejtből állnak. Sarjai 

 többnyire felállók s a levélszövet sejtjei keskenyebbek. M. Seli- 

 geri Juratzla. 



Nedves talajon nő, mint az előbbi. N.-Podhrágy (Holuby), 

 Sz.-Olaszi m. (Kalchb.) meg a Cserhó hegy alján Hertnek felé 

 bőven. 



6. M. rostratum Schrad. Igen laza gyepeket alkot; kúszó 

 üstorindái a szárak aljából erednek. Üstöklevelei visszásán tojás- 

 dadok, nyelvidomúak, rögtön rövid csúcsba kihegyezettek, kifutó 

 érrel s igen rövid fűrészfogakkal. A termés nyelei társasak. To- 

 kocskája tojásdad, lekonj'uló, sárga, piros szájjal, s hosszú csőrü. 

 kúpos kupakkal. Bryol. Eur. IV. tab. 395. 



Nedves és árnyékos helyeken nő a rónaságtól a felső erdőtájig. 

 Termése tavaszszal érik. Eperjes környékén a borkúti völgyben, 

 a M.-Tátra alján a Tarka-völgyben a M. undulatum és M. puncta- 

 tum társaságában, a branyiszkói hegységben Szmrekovicza hegy 

 nedves lejtőin, Mármarosban a vízéri völgyben, Erdélyben sok 

 helyen (1 Schur 4424. és Simkovics 71.), Soborsin m. a Kálvária 

 hegj'en, Bánságban (Pancic), Trencsénben (Holuby), Horvát- és Tót- 

 országban (Klinggr. 46. 1.), Budán a Kamara erdőben (Borbás). 



A tokocska csőre legalább félakkora, mint maga a felnyílt 

 tokocska, egyenes vagy görbe. Levelei gyakran lapiczkásak, igen 

 tompa, rendszerint behorpadt csúcscsal, a mely behorpadásból csak 

 a kifuió ér alkotta kis árhegy emelkedik ki. 



7. M. undulatum Dili. Tekintélyes kétlaki moh. Termő 

 szárai egyenesek, felállók, csúcsuk aljából mindenfelé irányzott 

 hosszú, ívesen lehajló ágakkal. A terméketlen szárak ágalakúak. 

 Antheridiumos virágzatai rózsaalakúak. Üstöklevelei megnyúlt 

 nyehddomúak, bodrosélüek, tompavégiiek, igen rövidre kifutó érrel. 

 A tennések nyelei társasak. Tokocskája tojáshosszúdad, lekonyuló, 

 bibircsós végű kupakkal. Bryol. Eur. IV. tab. 389. M. ligulatum 

 Schreb. — Bryum dendroides Dili., Wahl. i. h. 1146. 



A rónaság erdeitől és kertjeitől kezdve a felső erdőtájig nő a 



