187 



flóra egész területén, de ritkán termő. A legközönségesebb mohok 

 egyike; faalakjáról igen feltűnő. 



III. csoport : A levélszegély fogai párjával állnak. A levélér 

 a hátán fiirészes. A sarjak felállók. 



8. M. hornum Dili. Sűrű, gyökszöszös, sötétzöld gyepeket 

 alkot. Sarjai a szár aljából erednek s a törzshez hasonlók. Levelei 

 a szár aljától fölfelé nagyobbak és sűrűbbek ; a legalsóbbak pik- 

 kelyképűek és épélűek ; a felsőbbek megnyúlt hosszúdadok, a belső 

 üstöklevelek lándsásak, mindannyian kihegyezettek. Kétlaki. To- 

 kocskája vizirányosan álló vagy lekonyul, tojás-hosszúdad, boltos, 

 kevéssé hegyesvégü kupakkal. Bryol. Eur. IV. tab. 390. 



Nedves sziklán, forrásos erdőtájon és patakok partjain nő. 

 Termése tavaszszal érik. Sárosban P.-Peklén környékén, a Magas- 

 Tátra éjszakkeleti mészhegyein (Kehmann), az árvái Babiagorán 

 (Limpricht), Bánságban (Pancic), Budán (Tauscher, Schii.berszky), 

 N.-Szeben (Schur 4422.), Hosszú-Aszó m. (Barth, Baumg. és Ler- 

 CHENFELD), továbbá Horvát- és Tótországban (Stoitzner n. 62., 

 Klinggr. 46. 1.). 



9. M. orthorrliynchum Br. et Schimp. Sűrű, sötétzöld gyepe- 

 ket alkot, még pedig külön termőket és külön meddőket. Tokocs- 

 kája tojáshosszúdad, sárgásbarna, vizirányosan álló. Kupakja bol- 

 tos, egyenes vagy fölfelé görbülő csőrrel. Levelei tojásdadok vagy 

 hosszúdadlándsásak ; a levélér kifutó, felső végén fűrészes. Bryol. 

 Eur. IV. tab. 391. 



Nedves földön és sziklán nő a felső erdőtájtól a havasi tájig. 

 Termése nyáron érik. A M.-Tátrán sok helyen, Horvátország- 

 ban Lökve mellett. 



IV. csoport : A levelek szegélyén párjával álló fogak vannak. 

 A levélér simahátú. 



10. M. serratum Schrad. Laza, pázsitzöld gyepeket alkot. 

 Szárai egyszerűek, vagy aljukon felálló sarjakkal. Alsóbb levelei 

 visszásán tojásdad-lándsásak, a középsők visszásán tojás-hosszú- 

 dadok, a legfelsőbbek nyelvidomúak vagy lándsásak, mindannyian 

 kihegyezettek, a csúcsban vagy a csúcs alatt elmosódó érrel. 

 Tokocskája kerülékes, vizirányosan álló, halavány-sárga, piros 

 szájjal és kúpos, rövidcsőrű kupakkal. Bryol. Eur. IV. tab. 391. 



A rónaságtól az alhavasi tájig terjed. Termése tavaszszal érik. 

 Sárosban Tluszta hegy alján, N.-Podhrágy m. (Holuby), a Magas- 

 Tátra éjszaki lejtőin (Eehmann), Erdélyben a fogarasi, árpási, 

 rodnai és brassói havasokon, a Euszka havas alján Lunkány felé 

 (SiMKOvics), Horvátországban (Klinggr. 46. 1.). 



11. M. spinosum (Volt). Sötétzöld, seregesen tenyésző, két- 



