189 



végződnek. A tokocska nyaka tömör, félgömbös, majdnem olyan 

 vastag, mint a hosszúdad tokocska. Bryol. Eur. IV. tab. 385. Mnium 

 stygiurn Br. et Schimp. 



Gyeptözeges mocsarakban nő. Termése júniusban érik. Há- 

 romszék területén Osdola falu m. (1. Schur 429U. sz.). 



56. Amblyodon P. Heanv. 



Bryumok termetét viselő mohok ; a levelek sejtszövete azon- 

 ban lazább és majdnem színtelen, a belső szájpárkányzat is más 

 szervezetű. A körhártyából szálas-lándsás, sima fogak emelked- 

 nek, a melyek kétszer hosszabbak, mint a külső fogak. Pillák 

 hiányzanak. A sejtek a levél felső részében rhombosak, nem sor- 

 ban állók. 



1. A. dealbatus (Dicks). Apró, fejérlö gyepeket képez. Levelei 

 lándsásak, rövidre kihegyezettek, csúcsaikon fűrészesek, a csúcs 

 alatt eltünedező érrel. Termései magánosak. Tokocskája görbe 

 nyakával együtt megnyúlt körteképű, ferdén álló, kúpos kupakkal. 

 Bryol. Eur. IV. tab. 307, Bryum dealbatum Dicks., Meesia deal- 

 bata Hedw. 



Forrásos lejtőkön és mocsáros réteken nő. A Branyiszkó sáros - 

 megyei lejtőin Philonotis fontana és Bryum uliginosum társasá- 

 gában, 8z.-01aszi környékén Ray nevíí völgyben, a Gropa Bisztri 

 (Bisztra árok) völgyben a Szarko havascsoportban (Simkovícs). 



57. Meesea Hedw. 



A Bryumokhoz hasonló mocsári mohok, hosszú nyelű, ferdén 

 álló, hosszú nyakú, görbe, bunkóidomú tokocskákkal. A belső száj - 

 párkányzat kétakkora fogakból áll, mint a külső s azok közt sza- 

 bálytalanúl fejlődő rövid pillák vannak. A levél felső részében a 

 sejtek téglaalakúak, sorban egymás fölött állnak. 



1. M. Albertiníi Br. et Schimp. Levelei szálas-lándsásak, ép- 

 élűek, öt sorban állók és lekerekített végűek. A tokocska hossza 

 csak háromszor haladja meg a vastagságot. A külső szájpárkány- 

 zat fogai egyenetlenek, igen tompavégűek, s oly rövidek, hogy a 

 belső párkányzatnak csak alsó negyedét takarják. Diplocomíum 

 hexastichum Funh. Bryol. Eur. IV. tab. 310. 



Gyeptözeges réteken nő. Termése nyáron érik. N.-Podhrágy 

 környékén (Holuby) és a M.-Tátra alján (Kalchbrenner). 



2. M. uliginosa Hediv. Levelei szálas-lándsásak, épélűek, 

 nyolcz sorban állnak s mint az előbbi fajnál, behajló szélűek. A to 

 kocska hossza, az alacsonyabb vidéki, nagyon hosszú nyelű példá- 

 nyoknál, négyszer haladja meg a vastagságot, vagy csak három- 

 szor, mint az előbbi fajnál. Bryol. Eur. IV. tab. 308. 



(ilpina Funk. Sűrű gyepeket képez. Levelei hegyesek és 



