200 



4. H. sexangidare Hoppé. Sürü, terjedelmes, sötétzöld gyepe- 

 ket alkot. Szárai felállók vagj' fölegyenesednek, aljukon levéltele- 

 nek. Levelei lándsásak, tompácska csúcscsal, s épólű, beliajló 

 széllel. A tokocska tojásdad, liatélű, felálló vagy lekonyuló ; a 

 kupak kúpos aljából vastag csőr emelkedik. Levelei gyakran egy 

 oldalra néznek. Bi-yol. Eur. IV. tab. 419. P. septentrionale Siv. 



A M.-Tátra hrvasi tájaiban közönséges moh. Erdélyben is az, 

 mert Schur szerint a fogarasi, árpási, beszterczei, rodnai és 

 brassói havasokon, Rb:hmann szerint pedig Brebeniskul mármarosi 

 havason terem. 



5. P. gracile Menz. Gyökszöszös, sötétzöld gj^epeket alkot. 

 Szára egyszerű. Levelei szálas-lándsásak, száraz állapotban sűrűn 

 fedelékesek, serteképű, ái-végbe kifutó érrel, begyögyölődö, majd- 

 nem a levél aljáig élesen fűrészes széllel. A tokocska hatélű. 

 A kupak domború aljából hosszú, ferde csőr emelkedik. Brj'ol. 

 Eur. IV. tab. 421. Polj^trichum longisetum Sw. — P. aurantiacum 

 Hoppé. 



Gyeptözeges réteken található az alsó erdőtájtól a havasi 

 tájig. Termése tavaszszal érik. A M. -Tátrán a Vaskapu környékén 

 íHazslinszky), a tátraaljai réteken (Kalchbrenner), a Polonina 

 Berzava tetőn, a Branyiszkón, a singléri völgyben, a Mátrában a 

 baktai tóban, az árpási és hunyadi havasokon. Tusnádon a Szent- 

 Anna-tó m., valamint a Büdös-hegj'en is (Schur 4473.), a röti 

 erdőben Kőszegen (Bürbás). 



6. P. formosiim Hediv. Levelei szálas-lándsásak, serteképű 

 árhegyet alkotnak, majdnem aljukig fűrészes, róna széllel, elállók 

 vagy lehajlók, a miért nagyon hasonlít a P. communehez. Tokocs- 

 kája 4— 6-élű, sárgazöld, világosabban észrevehető begygyei, mint az 

 előbbi fajnál. Kupakja lapos, rövid csőrrel. A süveg nem fedi be 

 az egész tokocskát, holott az a P. communenál még a tokocska 

 alján túl is terjeszkedik. Bryol. Eur. IV. tab. 420. 



[j. x>cillídisetum Schimp. Szárai s levelei rövidebbek. Tokocs- 

 kája hengerded-hatélű. P. pallidisetum Funk. 



Az alsó erdőtájtól az alhavasi tájig terjed. A [5 alak a rodnai 

 havasokon Jetziluj hegj^en (Schur 4475.). 



A tőalak nő a Magas-Tátra éjszak-keleti hegyein, az ár\^ai 

 Babiagorán (Limpricht), N.-Podhrágy környékén (Holuby), Gö- 

 mörben Oláhpatak m. (Dietz), a Mátrában a Nagy-Gálya hegj-eii 

 (Vrabélyi), Chocs hegyen, a brassói és árpási havasokon. 



XIV. rend: Buxbaumiaceae. 



Igen apró, majdnem száratlan földi mohok. A tokocska 

 aránylag igen nagj-, egyoldalú, duzzadt és tojásdad. A szájpár- 

 kányzat kettős. Ezek közül a belsőt kúpos hártya képezi, a me- 

 lyen 16 vagy 32 sugarasan fekvő redő mutatkozik; a külső töké- 



