301 



letleu vagy 3 — i fogsorból áll. A süveg apró, sima, kiicsmaképű. 

 A tokocska vagj- nyeletlen vagj- nyeles, s ekkor a nyél körill- 

 belöl 1 cm. magas. 



Bnxbaamia Hall. 



A tokocska nyele bíborvörös és bibircsós. A belső szájpár- 

 kányzat kúpos, 32 a csúcs felé vonuló redővel : a külső vagy töké- 

 letlen vagy több fogsorból áll. a belsővei összenőtt vagy szabacL 

 A levelek hosszúdad-lándsásak. rojtosan fogasak, laza szövetnek, 

 éretlenek : a tokocska kifejlődése alkalmával eltűnnek. 



1. B. indiisiata Briá. A tokocska tojás-hosszúdad, halavány- 

 olajzöld. rongyok alakjában konin lehámló felbőrrel. A külső száj- 

 párkányzat több fogsorból áll. 



Magánosan terem porbadó fán s Larix-fenyö-tuskókon, ritkán 

 földön is. Termése nyáron érik. Bi-yol. Em-. IV. tab. és VI. 

 tab. 641. A Branviszkó szepességi lejtőin, ktilönösen Hai-akócz 

 környékén tNEUPAUEk .J. és Hazslinszky" , Galmusz hegyen 

 (^alchbrennkr), Koritnicza m. iBothár), Korpona környékén 

 < Márkus ). 



2. B. aphijUa L. A tokocska féloldalúlag tojásdad, zöldes- 

 barna, tartós felbőrrel, mely gyürü alakjában csak a száj alatt 

 göngvölődik be. A külső szájpárkánvzat egv sor tökéletlen fog. 

 Bryol. Eiir. JX. tab. 427. és VI. tab.' 641. 



Szói-ványosan nő sovány erdőtalajon az alsó s a felső erdő- 

 tájban. Termése nyáion éiik. Pozsonymegyében (Exdl.>, Sz.-Olaszi 

 m. iKalch.i. Sárosban a Tlnszta begy alján iHazsl.), Trencsén- 

 ben N.-Púdhrágy m. (Holubyi, Erdélyben Lázárfalva m. és a 

 Büdös begy alján iBaumg.), Petrozsény közelében (Simk.). 



69. Diphysciain Web. et Mohr. 



Eügyképú, magános vagy gyepekbe összeszűruló mohok, nagyon 

 rövid szánal s igen nagy. a levelek közt ülő, ferdén tojásdad 

 tokocskával. A tokocska belső száj párkányzata a külsőnél maga- 

 sabb s olyan hártyából áll, a melyen a csúcs felé húzódó 16 redő 

 mutatkozik, a külső igen rövid s 16 háromszögű fogat számlál. 



1. D. foliosum íL.j. Levelei sötétzöldek, nyelvidomúak. chlo- 

 rophylldúsak, lazaszövetüek, tompavégiiek. a levélcsúcs alatt el- 

 mosódó, a pólyázó levelekben kifutó én-el. A tokocska halavány- 

 sárga. Biyol. Em". IV. tab. 42^. és \1. tab. 641. Buxbaumia 

 foliosa L. — B. sessilis SchmideL — Sphacinum acaide DilL 



Az alsó erdőtájtól a havasi tájig teijed. Televényes erdőtala- 

 jon nő. A M. -Tátrán Stóla felett a Stöschen nevű hegyen, továbbá 

 az eperjesi erdőben, a sóvári trachythegyeken. Zemplénben a 



