202 



Sólyomkő alatt, Ungban a Vihorlát alján, Szepesmegyében Stoósz 

 környékén (Hazsl.), Iglón (Dietz), Pozsonyban (Bolla), Trencsén- 

 ben (HoLUBY), Gyöngyös és Párád közt (Simkovics), végre Erdély- 

 ben a fogarasi, hunyadi és árpási havasokon (1. Schur 4322. sz. a.), 

 Hosszúaszó m. (Barth), Plain Czeri havason (Fuss). 



2-ik sereg. Oldalttermő lombos mohok. 



(Musci pleurocarpi.j 



A szárak és az ágak csúcsaikon nőnek. A virágok, valamint 

 a termések is a levél hónaljában vannak. 



XV. rend : Fontinalaceae. 



Vízben lakó, nagy, elágazó, hullámzó mohok ; a szájpár- 

 kányzat kettős ; a belső kúpos, legalább csúcsán rácsosán átlyu- 

 kasztott hártya. A levelek három sorban állnak, chlorophylldúsak, 

 mindenfelé vagy csak egy oldalra néznek. 



70. Fontinalis Dili. 



A tokocskák nyeletlenek, kúpos kupakkal s apró, a kupaknál 

 alig többet befedő süveggel. Levelek minden oldalra néznek, igen 

 hegyes szög alatt elállók, a levélaljzugokban nagy téglaalakú 

 sejtekkel. 



1. F. antipyretica Dili. Szára egész terjedelmében leveles, 

 igen hosszú, elágazó. Levelei igen feltünöleg hatsorosok, az ágak 

 végein pázsitzöldek, tojásdadok, kevéssé kihegyezettek, az ér men- 

 tében élesen ormósak ; a belső buroklevelek lekerekítettek, 

 gyakran rongyosak. A tokocska hosszúkás, egyenes. Fontinalis 

 triangularis Dili. Bryol Eur. V. tab. 429. 



^. minor Walil. A szárak és az ágak alsó része levéltelen, csak 

 a csúcsaik pázsitzöldek, különben levelestűi barnazöldek vagy 

 feketék. A levelek tojásdad-lándsásak, az alsók többnyire az ideg 

 mentében hasadtak. A levélszövet sejtjei keskenyebbek s a to- 

 kocska nagj'obb, mint a tőalaké s alján gyakran egyoldalii. 

 Fontinalis gracilis Lindb. 



A rónaságban s az alsó erdőtájban nŐ álló és folyó vizekben. 

 A ^3 alak csak a rohanó hegyi patakokban, pl. Sárosban, a felső 

 sebesi völgyben, a patak zuhanatos felső részében s a M.-Tátra 

 alján a Bialkában, a Sebes folyóban Malomviz m. a Ketyezát alatt 

 (Demeter K.). A tőalak közönségesebb és gyakran termő. 



Sárosban Salgó felett mocsarak és patakokban, Szepesben a 

 Tátra alján (Wahl.), a Vihorlát alján, Liptó-Szt. -Miklós m., Tren- 



