203 



csen-, (HoLüBYi, Xyitra-, (Branik), és Zólyomban (Márkus), Bán- 

 ságban (Kit.), Pozsonyban (Endl.í, Gosztony (Försteri, Pinkafő m. 

 (BoRBÁsi, a síkságon a Duna vizében, Erdélyben, Slavoniában s 

 Ostariánál a Velebiten meg a Fiimiarében Fiume m. (Borrás). 



2. F. squamosa L. Hasonló az előbbihez, de lazábban s 

 nem is világos három sorban leveles, levelestül feketezöld és fénylő. 

 A szárak és ágak aljukon levéltelenek. A levelek hosszúdad-lándsá- 

 sak, domború-, nem ormóshátiiak. Bryol. Eur. V. tab. 430. Piloiri- 

 chum squammosuyn MüUer. 



Hegp patakokban található. Termése nj'áron érik. : tenella 

 Schimp. alfaja a brassói, fogarasi és árpási havasok patakaiban 

 (ScHUR 



71. Dichelyma Myrin. 



A tokocskák olykor 1 cm. magas nyélen állanak, felállók, 

 kúpos, rövidcsőrü kupakkal. Az ágak két sorban állnak, végükön 

 ívesen görbültek. A levelek lándsás-árképűek, sarlóalakra görbül- 

 tek, egy oldaliba néznek. 



1. D. falcatum Hedw. Tokocskája rozsdaszínü, hosszúdad. 

 akkora vagy rövidebb mint a kúpos, rövid csőrbe kihegyezett 

 kupakja. Süvege hosszabb, mint a tokocska s a tokocska alatt 

 szorosan átöleli aljával a nyelet, oldalt tágas réssel. A belső száj- 

 párkányzat csinosan rácsos és sokkal magasabb mint a külső. 

 Fontinalis falcaia Hedw. — NecJiera falcata C. Miiller. BitoI. 

 Eur. V. tab. 4-33. 



Hegyi patakokban található az alsóerdőtájtól a havasi tájig, 

 a Ruszka havas alján, a hunyadi havasokon a Zanoga tóban 



(SiMKOVICS). 



XVI. rend : Leskeaceae. 



A szár kúszó, elsőrendű ágai felegyene>ednek vagy lecsüngők. 

 Levelei 5 — 8 sorban állnak, mindenfelé, rítkán egy oldalra néznek, 

 chlorophylldúsak, legalább felső részükön rohombos- vagy kei'ek- 

 ded-sejtszövetűek. A tokocska hosszúnyelű, többnyire felálló s 

 egyenes, csuklyaképű, kopasz süveggel. A száj párkány zat kettős. 

 A külsőnek fogai két sejtrétegből alakúinak : ezek közül a külső 

 sejtrétegek két sejtsorból állanak, a melyek közt szögzugos válasz- 

 tófal húzódik a fogak csúcsa felé. A belső szájpárkányzat 16 

 fogra oszlik, a melyek közt néha még satnyás pillák is vannak. 



A nemek jelkulcsa. 



1. A szár levelei más alakúak mint az áglevelek. 2. 

 — A szár meg az ágak levelei egyenlő alakúak. 3. 



