205 



a Eay nevű völgyben (Kalchbr.), a Gropa Bisztri völgy nedves 

 sziklái hasadékaiban a Szarkó hegycsoportban, a Retyezáton 

 (SiMKOVicsi, aBucsecsen Brassó m. ( Schür 4430. sz. a.), Besztercze- 

 bánya környékén Majorova nevű mészsziklán (Márkus és Bothár). 



74. Leskea Hedw. 



Pázsitzöld vagy barnás mohok, a szárakon meg az ágakon 

 egyenlöalakú levelekkel, s felálló, hengerded, egyenes, ritkán ke- 

 véssé íves tokocskákkal. A szárak heverők, felálló vagy felegye- 

 nesedő ágakkal. A levélér erős s majdnem a levélcsúcsig terjed. 

 A levélszövet kerekded vagy kerül ékes, a levél alján négyzetes 

 vagy téglaképű sejtekből áll. Mind a két sz áj párkány zat egyenlő 

 magasságú. A^ pillák igen rövidek vagy hiányzanak. 



1. L. polycarpa Ehrh. Szabálytalanul elágazó, pázsit- vagy 

 bamazöld, sürü, terjedelmes gyepeket alkotó moh. Levelei tojás- 

 hosszúdadok vagy lándsásak, rögtön rövidi'e kiliegyzettek, teknő- 

 sek, épélűek, mindenfelé vagy egy oldalra néznek, a csúcs alatt 

 elmosódó érrel. A levél szövete kerekded, alján négyzetes sejtek- 

 ből áll. A tokocska felálló, hosszúdad-liengeres, egyenes vagy 

 kevéssé görbült, keskeny, kúpos kupakkal. Híjpnum imlycarpum 

 C. Müll. — H. médium Dicls. — Bryol. Eur. V. tab. 470. 



3. paludosa Hedw. ^Magasabbra nő mint a tőalak. Levelei 

 gyérebben állnak. Tokocskája hengeres és hosszabb. 



Földön, nedves és élő fák törzsein, ritkán köveken. A róna- 

 ságtól (Szarvas) a felső erdőtájig terjed. alakja csak igen nedves 

 helyeken például a szürthei mocsarakban Ungmegyében. 



Budapesten a Rákoson s az adonj^i szigeten iBorbás), Kis- 

 újszálláson (Jermy), Baján íBartsch), Aradon, Radnán, a felföl- 

 dön Pozsonytól Mái*marosig. Közönséges Erdélyben, Horvát- s Tót- 

 országban is. Gosztony m. iFörster), Eger m. (Borbás). 



2. L. nervosa Schwgr. Sötét vagy bamazöld gyepeket alkot. 

 Szárai fonalképüek, szárnyasán elágaznak. Levelei tojásdad aljból 

 lándsásak, hosszúra kihegyezettek, épélűek, behajlott széllel s 

 majdnem kifutó éiTel. A sejtek kerülékesek, csak a levelek szé- 

 lén s a levélalj zugokban négyzetesek. A tokocska hengeres, fel- 

 álló ; egyenes, kihegyezett vagy csőrös kupakkal. Pterogonium 

 nervosum Schwgr. — Híjpnum nervosum C. Müll. Biyol. Eur. 

 V. tab. 472. 



Fatörzseken, rítkán köveken is nő, az alsó és felső erdőtáj- 

 ban. Termése nyáron érik. Termete igen változó, mivel majd 

 sűrű, vánkosképű gyepeket alkot, majd csak (a sziklákon) széle- 

 sen elterülő s az aljzathoz simuló, szárnyasán elágazó törzseket 

 hajt. A külső szájpárkányzat ép fogai közt kéthasábuakat is ta- 

 láltam. Epeijes m. fán, a kis djelnai és a sebesi völgyben, a só- 

 vári hegyek közt sziklán, Diósgyőr, Beszterczebánya m. (Márkus), 

 Trencsénben (Holuby), Budán s a pihsi hegyen (Borbás), a 



