212 



imitt-amott egy deczimeternél vastagabb gyepeket alkot. Könnyen 

 felismerhető leveleiről, a melyeken ívalakií redők vannak. Levelei 

 különben nyelvidomiiak, rögtön kiliegyzettek, csúcsaikon fürésze- 

 sek, többnyire éretlenek, nagyobbak mint az előbbi fajé. Az 

 ágak szárnyasán elágazók, de nem indaalakrik. A tokocska tojás- 

 liosszúdad, középliosszúságú nyélen, árvégü kupakkal s rövid, igen 

 ziláltan szőrös süveggel. Hypnum crispum L. — Necl-era crispa 

 Hedw. Bryol. Em-. V. tab. 443. 



Különféle kőzeteken"? leginkább meszén és trachyton, ritkán 

 fatörzsökön. Az eperjes-tokaji hegysor trachytjain, a K.-Tátrán, 

 a Stm-eczen s a szentiványi barlangok környékén, a szepesi Babia- 

 gorán, a Branyiszkón, az abauji, tornai s gömöri mészhegyeken, 

 a Vihorlát zempléni s imgi oldalán, a diósgyőri és a lunkányi 

 völgyben, Orsova környékén, a Hunka kamenán a Herkiilesfür- 

 dőnél (BoRBÁs), homokkövön csak Igló m. (Wahl. n. 1166.), Po- 

 zsonyban (BoLLAl, Trencsénben (Holuby), Zólyomban (Márkus), 

 Buda és Eger m. (Borbás), Erdélyben, Slavoniában, Szamobor, 

 Ogulin és Lökve körül. 



4. JV. pmnila Hedw. Levelei gyengébben redősök, mint az 

 előbbi fajnál, tojáshosszúdadok, kihegyzettek, csúcsukon alig ki- 

 vehetőleg fogacskásak, aljukon az egyik oldalon lehajlottak, a 

 másik oldalon begönsyölödnek, majdnem éretlenek. Az ágak szár- 

 nyasak, gyakran fonalidomú vagy indaalakú ágacskákkal. Tokocs- 

 kája tojásdad, a búrokon felül emelkedő, kúpos kihegyzett kupak- 

 kal és fél cm. magas széllel. Bryol. Eur. V. tab. 442. 



[i. Philippeana Br. et Schímpr. A levelek tojáshosszúdadok, 

 keskeny és hosszú árhegybe futnak ki. 



Fatörzseken és sziklákon nő. Termése tavaszszal érik. A alak 

 Koritnicza környékén (Bothár). 



5. N. pennata Dili. Levelei tojásdad-lándsásak, néhány 

 gyenge íves redővel. A tokocska a burokban ül a lomb alsó lap- 

 ján. Az ágak szabálytalanúl szárnyaltak. A tokocska kupakja 

 kúpos, kihegyzett. Bryol. Eur. V. tab. 440. Fontinalis pennata 



Elő fák törzsein nő, különösen bőven a bükkön. Termése 

 tavaszszal érik. A sárosi, zempléni és ungi trachythegyeken, 

 Pozsonyban (Bolla), Trencsénben (Holu'by), Szepesben (Kalchb.), 

 Ai'vában (Kehmann), Arad és Soborsin környéken, a lunkányi 

 völgyben és a Retyezát alján (Simkovics), úgyszintén Erdélyben 

 sok helyen (1. Schur), Slavoniában s Horvátországban is. 



81. Homalia Brid. 



Fényes mohok két-kétágú szárakkal s átellenesen álló le ve- 

 levelekkel. A levelek simák, csúcsukon rhombos, aljukon szálas, 

 a levélaljzugokban négyzetes sejtekkel. A tokocska nyeles, a 

 mohgyepen felül emelkedő ; csuklyás, sima süveggel s görbecsőrű 

 kupakkal. A belső szájpárkányzat fogai vagy akkorák mint a 

 külsők vagy ezeknél hosszabbak. 



