á2() 



s ekkor Brachyfhecium caiiillaceum (Brid.) uevet viselhet. Igló 

 környékén. 



A töalak igen közönséges moh. Földön, sziklán, élőfák tövén, 

 korhadó fatuskókon és házfedeleken található. A róuaságtól az al- 

 havasi tájig, a M.-Tátrától Dalmácziáig terjed. Mohácson (Borbás). 



4. B. glareosum Bruch et Schi^nj). Fejéres-zöld, igen puha, 

 selyemfényű gj-epeket alkot, tízárai gyérágúak, sűrűn levelesek, 

 hosszii, vastag, fölegyenesedő ágakkal. Levelei tojáshosszúdad, 

 vagj' hosszúkás aljból lándsásak, igen hosszú szörképü csúcsba 

 kihegyezettek, csak a csúcson fűrészesek, szaggatott barázdákkal 

 s a levél közepéig terjedő vékony érrel. A tokocska tojásdad vagy 

 hosszúdad, barna, végre fekete, keskeny gyűrűvel és kúpos knpak- 

 kaL Bryol. Eur. tab. 552. Termése tavaszszal érik. 



LiMPRiCHT a szóban forgó növénynél a levelek közt mellék- 

 leveleket is talált, s ezért a B. plicatum szomszédságába állítja ; 

 termeténél fogva közelebb áll az előbbi fajhoz. 



Parlagokon, mél}^ útak lejtőin nő, mésztalajon, de sziklán és 

 fatuskókon is. Szepesben a Branyiszkón, Sárosban a Prehiba 

 hegységen, N.-Podhrágy (Holüby), N. -Várad, Soborsin m., a Ruszka 

 és Retyezát nevű havasokon íSimkovics); Preschbe hegyen (Schur 

 4262.) Mármarosban a Suliguli havas alján és Fiume liatárában 

 (Hazslinszky). 



5. B. albicans Necl\ Hasonló az előbbihez, de még halavá- 

 nyabb, többnyire halavány szalmaszínű, egyszerű barkaidomú, 

 felálló ágakkal. Levelei lándsásak, hosszú, többnyire fűrószkés 

 árhegygyé kifutók, egy vagy két igen rövid s gyenge érrel. A levél- 

 szövet sejtjei rhombos-hatoldalúak, sok négyzetes sejttel a levél- 

 aljzugokban. A tokocska tojásdad, kicsiny és görbe, keskeny gyű- 

 rűvel, s kripos, kihegyezett kupakkal. Bryol. Eur. tal). 553. Hyimum 

 albicans Nces. 



Száraz, kopár földeken és kőfalakon nő. Termése tavaszszal 

 érik. Szepesben (Kalchbr.), Sárosban, Trencsénben (Holubv), 

 Hevesben az egri várromokon, Erdélyben Sz.-Keszd m. a Fejér- 

 hegyen (Schur 4201.) szedte Baumgarten. 



6. B. Mildeanum (Sclihnp.). Sárgazöld, erősen fénylő moh, 

 fölegyenesedő szárakkal s felálló, hosszú, többnjáre egyszerű ágak- 

 kal. Levelei tojás-lándsásak, kihegyezettek, gyengén barázdásak, 

 ép és róna széllel, s a levél közepén túl terjedő érrel. A levél- 

 szövet sejtjei majdnem szálasak, csak a levólalj zugokban van né- 

 hány négyzetes sejt. Tokocskája tojás-hosszúdad ; rövid, kúj-os 

 kupakkal és széles gyűrűvel. Hyimum Mildeamim SchimjJ. — H. 

 plumosum C. Midi. 



Nedves ugarokon s partokon nő. Termése őszszel érik. A Ma- 

 gas-Tátra alján Késmárk m. és Trencsénben N.-Podhrágy kör- 

 nyékén (Holuby), Fuss szerint, Brassó vidékén Schur fatörzsön 

 szedte. 



6. B. veliitinum Dili. Szára szabálytalanúl vagy ritkán szár- 

 nyasán ágazik el, rajta gyéren álló, igen lazaszövetű levelek 



