22í> 



uúl elágazó. Az ágacskák rövidek. A levelek tojás-lándsásak, igen 

 vékonyra kihegyezettek és puhák. 



FöklÖD, sziklán, élö és porhadó fán, o és 3 alakja csak por- 

 hadó fán. A rónaságtól a felső erdötájig terjed, Dalmátországot 

 kivéve a ílóra egész területén. Termése télen érik. 



13. B. campestre Br. ef Schim-p. Bryol. Em-. tab. 546. Nagyon 

 hasonló az előbbi fajhoz, de levelei tojásdad-lándsásak, rögtön kihe- 

 gyezettek, feltűnően, de szabálytalanul barázdásak, fürészkések, se- 

 Ij'emfényüek ; a levélér a levél közepén túl terjed. A tokocska hosszú- 

 dad-hengeres, barna ; nyelének a felső része bibircsós, az alsó sima. 



Igen laza, sárgás, selyemfényű gyepekben nő ugarakon s kopár 

 partokon. Termése télen érik. Eperjes, Fony, Eozsnyó és a suli- 

 guli források környékén (Hazslinszky), N.-Podhrágy (Holuby), 

 Nagy- Várad m. (Simkovics), Erdélyben Hosszú Aszó m. (Barth), 

 Lökve határában (Hazslinszky), Vasmegyében (Förster). 



14. B. rivulare Br. et Scliimp. Tekintélyes pázsitzöld moh, he- 

 verő szárakkal, nyalábos ágakkal s egyirányban fekvő, duzzadt, íves 

 ágacskákkal. Levelei tojás-hosszúdadok, legalább nedves állapotban 

 teknősek, igen rövidre s rögtön kihegyezettek, hosszirányban ba- 

 rázdásak ; aprósan fürészes széllel s a levél közepén túl terjedő 

 érrel. A levélszövet sejtjei keskenyek, a levélaljzugokban tégla-" 

 képűek, majdnem színtelenek. Kétlaki. A tokocska tojás-hosszúdad, 

 kúpos, hosszm-a kihegyezett kupakkal. Bryol. Eiu-op. tab. 54(i. 

 Hyjmum cliríjsostomum. C. Mull. 



Terjedelmes gyepeket alkot. Vízben, vízjárta földön és sziklán 

 nő, s a rónaságtól az alhavasi tájig emelkedik. A INÍ. -Tátrán, a 

 Branyiszkón, a sebesi, diósgyőri és szádellői völgj'ekben. Trencsén- 

 ben és Nyitrában (Holüby), Szarvason iKoren), Erdélyben a kukoj- 

 szás tóban Bükkszád m. (Schur), Horvátországban (Klinggr.) és 

 Fiume határában, az utóbbi helyen Cinclidotusok társaságában. 

 Gosztony m. Vasm. (Förster). 



15. B. Geheehii Mdde. Sűrű gyepeket alkotó, kétlaki moh. 

 Szárai kuszók, veres g;s"ökökkeL szárnyasán elágazók, hengeres 

 ágakkal. Levelei sűrűn fedelékesek, tojáslándsásak, rövidre ki- 

 hegyezettek; lefutó aljjal, begöugyölödő széllel s néha-néha 

 fogas csúcscsal. A levélszövet sejtjei rhombos-hatoidalúak, a levél- 

 aljzugokban négyzetesek. Tokocskája rövid tojásalakú, vízirányo- 

 san álló ; kúpos kupakkal s széles gj űrüvel. 



A fák tövén és köveken nő a felső erdőtájban. A M. -Tátrán 

 különösen a Javorina környékén (Limpricht). 



16. B. populeum (Hedw j. Sűrű, selyemfényű, terjedelmes 

 gyepeket alkot. Szárai heverők, gyökerezök ; felegyenesedő, egy 

 irányban görbülő ágacskákkal. Eitkán szárnyasán elágazó. Levelei 

 tojáshosszúdadok, kihegyezett csúcsba keskenyednek, majdnem 

 simák, felső szélükön fürészesek, a levélcsúcsig terjedő érrel. A 

 levélszövet sejtjei keskenyek, a levélaljzugok felé tágulók. A termés- 

 nyél alja sima. A tokocska tojásdad é§ kisebb mint a B. veluti- 

 num-é ; kupakja kúpos és kihegyezett; gyűrűje keskeny. Hi/jmum 



