231 



A fajok jelkulcsa. 



l.A tokocska nyele sima. 2. 



— A tokocska nyele érdes vagy bibircsós. IJ. 

 A virágok kétlakiak. 3. 



— A \irágok egylakiak. 8. 

 '.j. A levelek barázdásak. 4. 



— A levelek nem barázdásak. 6. 



i. A levélér a levél csiicsáig terjed. 5. 



— A levélér a levél közepén ti'üterjed. A száraz tokocska csőre 

 S-alakú. E. striatulum. 



5. A levelek teknősek és terpedten állnak szét. E. striatum. 



— A levelek rónák és fedelékesek ; az ágacskák fonalképűek. 

 E. circinatum. 



A levélér hiányzik. E. depressum. 



— A levélér a levél közepén ti'űterjed. 7. 



7. Az ágacskák hengeresek, végükön hegyesek. E. strigosum. 



— Az ágacskák egész fonallá vékonyodnak. E. myosuroides. 



8. Sötét vagy feketezöld ^-izi mohok, tojáshosszridad, teknős leve- 

 lekkel s majdnem kifutó érrel. E. nisciforme. 



— Nedves köveken termő mohok; a levél közepéig terjedő érrel. 9. 



— Száraz gyepen termő mohok ; a levél közepéig vagy végéig 

 terjedő érrel. 10. 



9. A levél tojásdad és fürészkés. E. confertum. 



— A levél lándsás és fürészkés. E. curvisetum. 



— A levél tojásidomú vagy hosszúdad és épélű. E. muraié. 



10. A levél hosszaslándsás, közepéig terjedő érrel. E. Mega- 

 politanum. 



— A levél visszásán tojásdad vagy tojáshosszúdad, közepéig ter- 

 érrel. E. rotundifoliuyn. 



— A levél lándsás árképű, a csúcsig terjedő érrel. E. ienellum. 



11. A virágok pároséltűek, a terpedtlevelű, fehérlő fészkekben sok 

 antheiidium és archigonium van együtt. E. speciosum. 



— A virágok egyivarúak, egylakiak. 12. 

 A levelek hosszant barázdoltak 13. 



— A levelek simák. 11. 



13. A levelek laposak, szőiTe hegyesednek. E. piliferum. 



— A levelek teknősek ; az ágacskák nyalábosak. E. Vaucheri. 



— A levelek teknősek ; az ágacskák két sorban állnak. E. scleropus. 



14. A levél szívestojásdad. E. piraclongum. 



— A levél tojásdadlándsás. E. Schleicheri. 



I. csoport. A toJcocsla nyele sima, a virágoh 'kétlalíia'k, a leveleJc 



barázdásolc. 



1. E. striatum Schreb. Tekintélyes pázsitzöld, laza gyepeket 

 alkotó moh, szabálytalanul elágazó szárakkal s nyalábos, gyakran 



