241 



egyformán keskenyek, csak a levél alján kis mértékben lazábbak. 

 A tokocska hosszudad vagy kerülékes, ferdén álló , tompavégű 

 kúpos kupakkal. Hyxmum nitididum Wahl. — H. puIcheUum 

 Brid., H. Seridinerianum C. MiUl. — P. nitididum. Bryol. Eur. 

 tab. 498. 



yulchellvm Limjyr. (P. jjiilcheUurtu^vyo].. Eur. tab. 497.) 

 A töalaknál kisebb, ágai és levelei egy oldalra néznek, tokocskája 

 rövidebb, majdnem egyenes és felálló. 



Sziklán és fán nő. A felső erdőtájtól a havasi tájig terjed. 

 Termése nyár végén érik. A tőalak a INL-Tátrán (Rehmann) és 

 az árvái Babiagora tetején íLimpricht), a ^l-alak a Magas-Tátra 

 éjszakkeleti mészhegyein a Vaskapii fszkalna wrata) környékén 

 (ÍSazsl.) terem. Ez a faj nyakas, sőt még begyes tokocskával is 

 változik. 



102. Amblystegium Schimp. 



Vakfényü mobok, mindenfelé elálló, ritkán egy oldalra néző 

 levelekkel, szabálytalanul elágazó, kúszó szárakkal, melléklevelek 

 (parapbyllumok) nélkül. A tokocska nyele sima. A kúpos kupak 

 tompavégü. A levél^zövet sejtjei bo?szukásbatoldalúak ; az alj- 

 zugokéi négyzetesek vagy tégla-alakúak. 



A fajok átnézete, 



1. A levelekben nincsen ér. 2. 



— A levélér a levél közepéig vagy a levél közepén túl terjed. 4. 



— A levélér csúcsképzö vagy legalább a levélcsúcsba belépő. 5. 



2. Zöld mohok, melveken a levelek puszta szemmel észreve- 

 hetők. 3. 



— Fonalképű, feketés mohok, apró, puszta szemmel észre nem 

 vehető levelekkel. A. confervoides. 



3. A levél épélű, a felnyílt tokocska bögi-eképü. A. subtile. 



— A levél csúcsa fürészes, a felnj'ílt tokocska visszásán kúpos. 

 A. Sprucei. 



4. A tokocska vékony, hengeres, görbe, nagy szájpárkányzattal. 

 A. seiyens. 



— A tokocska duzzadt, tojásdad, barna. A. Kochii. 



— A tokocska tojás-hosszúdad, halaványrozsdaszínű. A. riparium. 



5. A levél rövidre kihegyezett vagj' tompavégű. A. fluviatile. 



— A levél hosszúra kihegyezett. 6. 



6. A levél hosszú árvégbe kifutó, épélű. A. radicale. 



— A levél kihegyezett, feltűnő árhegj- nélkül. 7. 



7. Az ér többnyire csúcsképző. A tokocska tojáshosszúdad. A. 

 irriguum. 



— Az ér a csúcsba belép. A levél az alján fürészes. A tokocska 

 hosszúdad-hengeres. A. Juratzlxanum. 



Hazslinszky, A Magyar birodalom mohflórája. 



16 



