242 



1. A. Sprucei (Bruch.) Apró, lazán g3'epesedö moh, felálló 

 termo s igen hosszú, kúszó, meddő szárakkal. Levelei gyéren 

 állnak, tojásdad vagy hosszúdad aljból lándsásak, épólüek, laza- 

 szövetűek és éretlenek, csak a pólyázók csúcsaikon fürészesek. 

 A tokocska apró, kerülékes, vagy visszásán tojásdad, kinyílás után 

 visszásán kúpos, világosan észrevehető nyakkal és majdnem felálló. 

 A kupak domború, bibircsós végű. Leshea Sprucei Brch. — Hifpnum 

 Jungennannia Hampe. — Amhlystegium Sprucei. Bryol. Eur. 

 tab. 561. 



Nedves sziklákon nő, az alsó erdőtájtól a havasi tájig. Ter- 

 mése nyáron érik. A Magas-Tátra alliavasi táján (Fritze). 



2. A. subtile (Hediu.) Terjedelmes, sötétzöld gyepeket alkot. 

 Szára kúszó, de ágai felállók, igen vékonyak, nem sűrűn álló, min- 

 den felé vagy csak egy oldalra néző levelekkel. A levelek aprók, 

 tojásdad aljból megnyúlt lándsásak, épélűek, éretlenek (vagy az 

 ér helyén rövid, kevésbbé átlátszó c.^ík van). A tokocska majdnem 

 felálló, hosszúdad, halaványsárgás ; erősen boltos, rövidke árvégbe 

 keskenyedő sárga kupakkal. A belső szájpárkányzat fogai épek. 

 A gyűrű keskeny. Leslea siibtilis Hedw. — Híjpnum subtile 

 Hoffm. — A. subtile. Bryol. Eur. tab. 561. 



Fatuskókon, élőfák, különösen a bükk alján nő. Termése 

 nyáron érik. A tokocska, mely majdnem felálló, a szájnyílás 

 alatt behorpadozott, a miért, különösen a kupak levetése után 

 bögi'ealakú, néha begyes Az alsó erdötájban bőven található, 

 az éjszaki megyékben Pozsonytól Mármarosig. A M. -Tátrán a 

 felső erdőt és az alhavas táját lakja. Budán a Remete-hegyen 

 (BoRBÁs), N.-Várad m., a Ruszka-havason és Erdélyben (Simkovics, 

 ScHUR, Barth és Baumg.) és Horvátországban (Klinggu). N.-Csö- 

 rötneken Vasm. (Förster). 



[j. tenuissimum Giimbel. A levelek alakja és szövete, vala- 

 mint a tokocska alakja is megegyezik a tőalakéval, de ágai rövi- 

 debbek, sűrűbben állnak s gyakran egy oldalra néznek. A belső 

 szájpárkány zata hiányos. Könnyen fölcserélhető az Anacamptodon- 

 nal : a tokocska alakja és a belső szájpárkányzat hiányos alkotása 

 miatt. Eperjes környékén fatuskókon nő. 



3. A. conferooides (Erid.) Barna vagy feketezöld, szárai leve- 

 lestül fonalképűek, gyenge s hézagos borítékot képeznek az árnyékos 

 mészsziklákon. Felálló ágacskái igen rövidek. A levelek tojásdad 

 aljból lándsásak, hosszúra kihegyezettek, épélűek, éretlenek, igen 

 aprók, puszta szemmel alig láthatók. A tokocska tojáshosszúdad, 

 ferde vagy vízirányos ; ferdén kihegyezett kupakkal. Híjpnitm 

 confervoides Brid. — A. confervoides Bryol. Eur. tab. 562. 



Az alsó erdőtáj lakója. Termése nyár kezdetén érik. Metzen- 

 zéf és Eger környékén (Hazsl.), továbbá Sz.-Olaszi m. (Kalch- 

 brenner). 



4. A. enerve Br. et Schimp. Szabálytalanúl elágazó, rövidágú, 

 vékony gyepeket alkotó, fényes, pázsitzöld moh, kerülékes-lánd- 

 sás, kihegyezett, épélű, éretlen levelekkel. A levélszövet sejtjei 



