244 



hasonló. Hypnum radicale P. Beauv. — H. sei-pens v. varium 

 C. Mull. — A. radicale. Bryol. Eur. tab. 565. 



Földön, fán és sziklán nő. Termése tavaszszal érik. Fony m. 

 a tracliytliegyek nedves lejtőin és Eperjes környékén (Hazsl.), 

 Soborsin m. a Kalvária-liegyen (Simkovics), Trencsénben (Holuby), 

 Szlavóniában Drenovácz és Jankovácz m. (Knapp). 



8. A. irriguum ( Wils.). Sötét-, vagy feketezöld vízi vagy parti 

 moh. Szára heverő, gj^ökszöszös és szabálytalanul szárnyas-ágii. 

 Levelei elállók vagy egy oldalra néznek, parenchymszövetűek, 

 tojásdad aljból lándsásak, kihegyezettek, épélüek vagy ftirésze- 

 sek, többnyire kifutó erős érrel s hosszudad-hatoldaíú, az alj- 

 zugokban nagy négj'zetes sejtekkel. A tokocska tojás-hosszúdad ; 

 kihegyezett, kúpos kupakkal. H. irriguum Hoolc et Wils., A. 

 irriguum. Bryol. Eur. tab. 566. 



Fákon, köveken, vízben s vízpartokon, bőven különösen a mal- 

 mok csorgói és zuhatagjai alatt nő. Termése tavaszszal érik. 

 Nagysága, de még inkább a levél ére változó. A levéleret tekintve, 

 megkülönböztethetünk : 



(j. tenellum Schimj:). Ennél az alaknál az ér a levélcsúcs 

 alatt elmosódik. Visegrád m. (Borbás). 



y. spinifolium Schiinj^. Ennél az ér erős árvéggel végződik. 

 Említésre méltó a 



ő. homomallum is. Ennél az alaknál a levelek egy oldalra 

 néznek, s ágacskái horgasvégűek. 



A tőalak a M.-Tátra sa Branyiszkó patakjaiban, Szepes-Olaszi 

 (Kalchbrenner) és Igló környékén, Trencsénben 'Holuby), a 

 felső -tárkányi (Borsodban, Borbás) és a lunkányi völgyekben (Sim- 

 kovics) és Horvátországban (Klinggráff). 



Jegyzet. A y. /aZíaa;-ot (Ejszaki-Magyai-li. lombmohai 450. 1.) visszaállítottam a 

 tö-hypnumokhoz, a H. filieium szomszédságába. 



9. A. fluviatile (Sw.}. Sötét-, vagy feketezöld vizi moh, hul- 

 lámzó , gyéren elágazó szárakkal s hosszú , egyszerű ágakkal. 

 Levelei elállók, kemények, tojásdadlándsásak, hegyesek, épélüek, 

 igen erős, majdnem kifutó érrel, parenchymképű sejtszövettel s alig 

 észrevehető alj zugokkal. A tokocska hengeres és görbe, kihegye- 

 zett kupakkal. Hyjmum fluviatile Sw. — H. palustre [ü fluviatile 

 Wahl. — A. fluviatile Bryol. Eur. tab. 567. 



Az alsó és felső erdőtáj rohanó patakjaiban található. Ter- 

 mése tavaszszal érik. Bitkán van termése. A kojsói és a bisztrai 

 (Izséj) és Göllnitz közt), a hrabkói és a sebesi hegyi patak kövein 

 (Hazslinszky), Erdélyben Oláhfalu m. (Barth). 



10. A. Kochii Br. et Schimp. Szára kúszó, szabálytalanúl 

 elágazó. A szár levelei szíves-tojásdad aljból lándsásak és kihegj'e- 

 zettek. Mindannyinak széle tompán fürészes, ere a levél köze- 

 pén túl terjed. A levélszövet laza, prosenchymképü ; a levélalj - 

 zugok parenchymképű szövete négyzetes vagy tégla-alakú, majd- 

 nem színtelen sejtekből áll. A tokocska nagy, tojásképű vagy 



