245 



hosszndad ; keskeny gyűrűvel s kihegyezett, nagy, kúpos kupak- 

 kal. Bryol. Eur. tab. 568. 



Erdötalajon nö. Termése nyáron érik N.-Podhrágy vidékén 

 (Holuby). 



11. A. rijjaríuyn L. Pázsit-, vagy sárgazöld, tekintélyes moh, 

 heverő vagy (vízben) hullámzó, szabálytalanul, részben szárnya- 

 sán elágazó szárral. Levelei gyérek, erősen elállók, többnyii'e 

 két oldalra néznek, néha látszólagosan két átellenes sorban állnak,, 

 igen ritkán részben egy oldalra néznek, sokféle alakúak, de több- 

 nyire tojásdad-lándsások, mindenkor épélűek s prosenchymféle sejt- 

 szövettel, mely a levél alja felé lazább. A levélér a levél közepén 

 túl terjed. A tokocska hosszúdad-hengeres ; kihegyezett kúpos ku- 

 pakkal. Hypnum riparium L. — A. ripariiim Biyol. tab. 570>. 



Igen elterjedt s változó faj. Főbb alakjai : 



.3. ahhreviatum Schimp. Száraz földön összezsugorodó apró 

 alak, keskenyebb, hosszabbra kihegyezett levelekkel és kisebb, 

 tojásalakú vagy hosszúdad tokocskával. Bryol. Eur. tab. 571. 



y. suhsecundum Schimp. Szárazföldi, nagyobb az előbbinél, 

 részben egy oldalra néző, elálló levelekkel s rövidebb nyelű, 

 duzzadt, tojásalakú tokocskáyal. 



0. elongatum Schimp. Szárai igen hosszúak, hullámzók vagy 

 heverők, ritka elágazással. Levelei nyilas aljból lándsásak, hosz- 

 szúra kihegyezettek. A szárak aljukon termők. A tokocska hosz- 

 szúnyelű. Ez az alak, melyet a palocsai mocsarakban szedtem, 

 újabb időben a Hypnum aduncumhoz csatoltatott. De mivel levelei 

 egyenesek és laposak, czélszerűnek tartom meghagyni a régi helyén. 



A tőalak a felföldön Pozsonytól Marmarosig található. Tapol- 

 cza és Eger m., Budapesten a Eákos vizenyős helyein (Borbás), 

 Soborsin m., a lunkányi völgyben, a Ruszka-havason (Simkovics), 

 Erdélyben (Baumg., Lerchenfeld, Fuss 140. 1., Barth és Sim- 

 kovics) és Szlavóniában (Knapp). 



103. Hypnum Dili. 



E nagyon sokféle termetű mohok nemét főképen a sejtszövet 

 meg a szárak oldalából fejlődő, hosszúnyelű tokocska jellemzi. 

 A levél szövete (néhány faj kivételével) igen keskeny, szálas, 

 S-alaki'a gyengén görbült (féregalakú) sejtekből áll, melyekben 

 chlorophj'll-szemcsék nincsenek. A levél alján, különösen a hatá- 

 rolt levélaljzugokban más alakú sejtek is fordi'ünak elő. A tokocska 

 nyele sima. A kupak nem csőrös. A két szájpárkányzat egyenlő 

 magas ; a belsőn fogak és pillák is vannak. Igen gazdag nem, 

 több alnemre oszlik. 



1. Alnem. Campylium Sulliv. 



A levelek lándsásak, hossziira és keskenyre kihegyezettek ; 

 erük vagy vékony és gyenge, vagy hiányzik. A levélszövet sejt- 



