249 



A szárak szárnyasán elágaznak vagy egyszerűek, de vékonyabbak. 

 Bryol. Eiir. tab. 605. Ide állíthatom a H. a íiuíciim v. feniie-t Jiiratz. 

 Levelei laza szövetűek , tojásdadok , kihegyezettek. Agai egy- 

 szerűek. Gyeptözeges réteken Sz.-Lipócz m., halavány sárgazöld 

 gyepeket alkot, N.-Podhrágy in. (Holuby). 



-/. Jiamatiim Svliimp. Tömöttebb és erösebb havasi alak. 

 Szára két-kétágú, szárnyasán elágazó ágakkal. Levelei lándsásak, 

 vékonyra kihegyezettek, épélűek, igen sűrűn állnak s mindannyian 

 sarlóalakúak , egyoldalra hajlók, erös, majdnem a levélcsúcsig 

 terjedő, igen keskeny horgii levélszövettel. Sötét, barnazöld gye- 

 peket alkot a Magas-Tátrán, a Kahlbach meg a Hinszka völ- 

 gyében s a mármarosi havasokon. A H. revolvens Sw. ide 

 vonható. 



0. fluitans BabenJi. Bryoth. n. 516. Levelei alakja ugyan 

 megegyezik a Bryol. Em*. 602. tábláján a H. fluitansról adott rajzzal, 

 de mivel minden egj'éb tekintetben az előbbi alfajhoz áll igen közel, 

 ide állítandónak tartom. Feketezöld, hullámzó moh a Magas-Tátra 

 vizeiben, különösen a Zöld-tó patakaiban és a Kahlbachban. 



Jegyzet. A y, o Hlakok a H. ^yUsoid-t Schimp. alkotják. 



£. pohjcarpum Blaud. Szára lecsepűlt, gyéren és szabálytalanul 

 elágazó, gyérebben álló levelekkel. Levelei rövidebbre kihegyezet- 

 tek, minden oldalra néznek, egyenesek, csak az ágvégeken állók 

 sarlóalakúak s egyoldalra néznek. Igen hasonló a Hypnum Kneiffii- 

 hez s avval egyesíthető. Ide számítja Juratzka az Amhlystegium 

 riparium o. elongatumot Schimp. is.. Bőven terem a palocsai mo- 

 csár szélén s Eperjes m. a kellemesi réteken. 



A rónaságtól a havasi tájig terjed. Termése nyáron érik. 

 A felföldön Pozsonytól Mármarosig, a délibb tájakon szórványosan. 

 A Euszka havason (Simkovics) és a ráczkevei holt Dunaágbau 

 Loré fölött a Csepelen (Borbás), Vasm. (Förster). 



8. H. vernicosum Lindb. Szárai felállók vagy fölegyenese- 

 dők, szárnyaságúak, horgasvégű ágacskákkal és sarlóképű, egy 

 oldalra néző levelekkel. A levelek tojásdad aljból lándsásak, rö- 

 vidre hegyezettek, épélűek, igen vékonyak, áttetszők, hosszant futó 

 barázdákkal, a levél közepén túl eltünedező érrel. A levélszövet 

 sejtjei igen keskenyek, féregalakúak ; a levél alján tágasabbak. 

 Tokocskája hosszúdad-hengeres ; kupakja kihegyezett. 



Terjedelmes, sárgazöld, igen fényes gyep, mintha fénymáz 

 vonta volna be. Szerkezetében igen hasonló a következő fajhoz, 

 de a levélszövet sűrű, szálas sejtjei a levél aljáig egyenletesek ; 

 ezt egy sor rövidebb, szálas sejt alkotja. A levélaljzugok helyén 

 négy vagy öt nagyobb sejt fekszik. A levelek ezen alkotása mel- 

 lett a H. revolvenshez közeledik, melynek levelei azonban sokkal 

 keskenyebbek, aránytalanul hosszabbak, de ezenfelül rendszerint 

 tekertek is. H. pellucidum Wils. 



A lipóczi és singléri mocsárban Sárosmegyében nagy területen 

 és az árpási havasokban (Heuffler). 



