255 



hengereled, rövid csörű kiiijakkal és széles gyűrűvel. Bryol. Eur. 

 tab. 585. Plagiothecium incurvitiim DeNof. 



Sziklán, kőfalakon és fatörzseken, különösen füzfatörzseken 

 nö. Tennése tavaszszal érik. Terem fűzfán Eperjes m., trachyton 

 a sebesi völgyben, a Simonkán s a szinnai sziklán, mészkövön 

 Sz.-Lipócz m. és a tárkányi völgyben Eger m., Besztercze- 

 bányán az Osztri hegyen (Márkus), homokkövöu az árvái Babia- 

 gorán (LiMPRiCHT), X.-Podhrágy (Holuby), Nagy- Várad, Sobor- 

 sin, Báziás és Miliáld m. (Simkovics) , Erdélyben Brassón 

 (ScHURt, Olálifalú és F.-Gáld m. (Barth.), Slavoniában Vncsin és 

 Zvecsevó mellett (Knapp), Gosztony m. (Förster). 



6. Alnem. Dreparium Schimp. 



Fényes mohok, kétirányban hajló, sarlóképű levelekkel, me- 

 lyeknek ere vagy hiányzik vagy igen rövid és kettős. A levél- 

 szövet sejtjei szálasak, az aljzugokban apró ^an négyzetesek. A szá- 

 ron apró melléklevelek vannak. 



22. H. pallescens Schimj). Szárai szabálytalanul elágazók 

 Levelei sűrűn állók, megnyúlt -lándsásak, árvégűek, róna, épélű 

 vagy fűrészes széllel, kevéssé lefutó aljjal s alig észrevehető alj- 

 zugokkal. A sejtszövet a levél alján lazább. A tokocska hosszúdad- 

 hengeres, rövid csőrbe kihegyezett kupakkal. Különben megőrzi 

 az alnem bélyegét, de a levelei mégis gyengén hajlottak. Bryol. 

 Eur. tab. 58'). H. contiguiim Nees. 



Fatörzseken és fatuskókon nő. Termése nyáron érik. A szá- 

 dellői völgyben (Hazsl.), Tátrafüred környékén (Fritze), az árvái 

 Babiagorán (Límpricht), Erdélyben (1. Schur 4390.) és Horvát- 

 országban Lökve vidékén. 



23. H. rcjytile Mich. Sűrű, selyemfényű gyepeket alkot. Szá- 

 rai szárnyasán elágazók, a gyep közepén fölegyenesedő, horgas- 

 végű ágacskákkal. Levelei hosszúdad-lándsásak, vékonyra kihegye- 

 zettek, teknősek, élesen fűrészes csúcscsal s igen rövid kettős 

 érrel. Gyéren álló melléklevele lándsás vagy hengeresen hasgatott. 



■ A tokocska hosszúdad-hengeres, majdnem felálló vagj^ ferde, hala- 

 ványsárga ; vékony s rövid szőrbe kihegyezett nagy, sárga kupak- 

 kal. Szájpárkányzata is sárga. Biyol. Eur. tab. 587. H. protuhe- 

 rans Brid. 



Igen csinos s könnyen felismerhető moh, melyből nálunk 

 három alakot lehet megkülönböztetni : 



a. pallidum. Sárgazöld, apró, laza gyepeket alkot. Levelei 

 szegélyezettek, aljzugaikban négyzetes sejtekkel. Az archegoniumos 

 virágok buroklevelein hiányzanak a négyzetes sejtű aljzugok. 

 A tokocska aránylag nagy s sárga kúpos kupakja rendszerint csak 

 kihegyezett s nem csőrös. Földön s fatörzseken nő. A M.-Tátra 

 alján s Késmárk m,, N.-Podhrágy m. (Holuby). Wahlenberg FI. 

 Carp.-jában H. pallescens Hedw. név alatt emhti. 



