259 



Eperjes és Ó-Ruzsin kömj'ékén, Ungvár m. és a szinnai szikla 

 alján, Mármarosban (Hazsl.), a Beszkideken és Treucsénmegyében 

 (Kehmann'I, Sz.-Olaszi m. (Kalchbr. I, Liptóbau a Fekete-Vág kör- 

 nyékén (LoJKA), Hiinyad- és Krassómegyék határán Vojszlován 

 (SiMK.i, Naoy-Szeben környékén (Fuss), Hosszú-Aszó m. (Barth). 



30. H. Heujieri Jiir. Sárgazöld. aljukon rozsdaszínű gyepeket 

 alkot. Elsőrendű ágai egj-szerűek vagy szárnyasán elágazók, sáto- 

 rozok, tiszták (gyökszösz s melléklevelek nélküli, borgasvégű 

 ágacskákkal. Levelei két sorban sűrűn állók, sarlóképűek, egj' 

 oldalra néznek, száraz állapotban mélyen barázdásak, hosszűdad- 

 lándsásak, vagy megnyúlt 1 ndsásak. hosszm-a kihegyezettek, tek- 

 nősek, behajlott élűek, gyakran fűrészélűek, rövid, sárga kettős 

 érrel. A levélszövet sejtjei rövidek, teregképűek. átlátszók ; az 

 aljzngokban néhány téglaképű sejt is van. A burok alsó levelei 

 fedelékesek, a felsők terpedten elállók vagy sarloalakúak s egy 

 oldalra hajlanak, árvégííek. épélűek. simák, éretlenek. Termése 

 ismei étlen. 



Minthogy- archegoniumai, melyek ismeretesek, terméssé nem 

 fejlődnek, ez a faj is valamely más faj eltörpülő alakjának tar- 

 tandó. Erdélyben az árpási völgyben (Heufleri. 



31. H. dolomiticum Milde. Hasonló értékű faj, mint az 

 előbbi. Puha, pázsit- vagy sárgazöld gyepeket alkot. Szárai igen 

 vékonyak és hosszúak. Elsőrendű ágai felállók, szárnyaságúak s 

 gyökszöszösök. Levelei hegyes szög alatt elállók, száraz állapot- 

 ban majdnem fedelékesek, mindenfelé vagy egy oldalra néznek ; 

 az ágacskákon sarlóképűek, egy oldalra fordulnak, átlátszók, tojás- 

 dad aljból megnyiílt-lándsásak. kihegj-ezettek, erősen teknősek, 

 öblös aljukkal kevéssé lefutók, éretlenek vagy igen gyenge kettős 

 érrel. A levélszövet sejtjei féregképűek, a levél alján hatoldalú 

 téglaképűek, a szegélyben téglaképűek. Az ágacskákon a levelek 

 kevésbbé sarlóalakúak, mint a szárakon, éretlenek s kerülékes- 

 lándsásak. A kerekded vagy lándsás melléklevél száma csekély. 

 Az archegoniumos virágok ismeretesek s buroklevelei lándsás- 

 árképűek, fűrészes csúcscsal. Ezen archegoniumok nem fejlődnek 

 teiTuéssé, azért ez a faj is kétes. 



Igen hasonló a H. fastigiatumhoz, melytől csak vékonyabb 

 ágai, rövidebb, valamint kfvésbbé sarlós levelei s talán kétlaki 

 virágai különböztetik meg. H. fastigia^um var. dolomitinn Mo- 

 lendo^ Mhsc. Tyr. n, 46. 



Állítólag a felföldi mészsziklákon nő. Vgy látszik, mintha a 

 mészsziklán termő H. cupressiforme c. filiforme-vel lenne fel- 

 cserélve. 



32. H. Banihergeri Scliimp. Vánkosképű, bai'nás vagy sárga- 

 zöld, fényes gyepeket alkot. Szárai tiszták, sátorozó ágakkal. 

 Levelei igen sűrűn állnak, sarlóalakúak, kördeden begöngyölödnek, 

 megnp'üt lándsásak, épélűek, éretlenek, görbe-gurba ái'\'égűek. 

 A levélaljzugok teknősek és kicsinyek, apró négyzetes sejtekkel. 

 A levélszövet sejtjei féregképűek. Archegoniumos virágaik ismére- 



