266 



SiMKOVics) terjed, de mindenütt ritkább az előbbi fajnál. Szlavó- 

 niában eddig még nem szedte senki sem. Horvátországban Károly- 

 város m. (Hazslinszky), N.-Csörötnek m. (Förster). 



50. H. stramineum Dicks. Puha, halavány -sárga, gj^enge- 

 íenyű gyepeket alkot. Szárai és ágai majdnem fonalképüek, hen- 

 geresek, többnyire egyszerűek és egj^enesek. Levelei lazán fede- 

 1 ékesek , gyengédek , teknősek , épélűek , nyelvképűek, tompa 

 csúcscsal s a levél közepén túl terjedő egyszerű érrel. A levélalj - 

 zugok sejtjei színtelenek. Tokocskája kicsiny, hosszudad, henge- 

 res, görbe, gyűrűtlen ; kúpos, kiheg;v'ezett kupakkal. 



Gyeptőzeges talajon nő. A M. -Tátra aljától a havasi tájig 

 emelkedik, de ritkán gyümölcsös. (Magam csak meddő példányt 

 szedtem.) Zvecsevó m. Szlavóniában (Stoitzner), Erdélyben Bács- 

 falu, N.-Szeben, Brassó m. és a Frumoásza havason (Baumg. és 

 Schur) terem. 



51. H. scGiyioídes L. Terjedelmes, fényes, barna- vagy 

 fekete-zöld gyepeket alkot. 1 — 3 dm. magas, két-kétágú, sáto- 

 rozó szárakkal, rövid, ívesen görbülő, horgas végű ágacskákkal. 

 Levelei tojásdadok vagy tojásdad-hosszudadok, rövidre kihegye- 

 sednek vagy tompavégűek, épélűek, teknősek, simák, igen rövid, 

 egj^szerű vagy kettős érrel, minden oldal felé lazán fedelékesek, 

 mindannyian vagy csak az ág végein állók egy oldalra hajlanak. 

 A levélszövet sejtjei keskeny-szálasak, az aljzugokban azonban 

 néhány négyzetes sejt is van. Az ágacskák levelei keskenyeb- 

 bek, görbébbek s erősebben kihegyezettek. A tokocska hosz- 

 szudad-henseres, száraz állapotban igen görbe és barázdás. Brvol. 

 Eur. tab. 612. 



Gyeptőzeges réteken nő. Termése a nyár kezdetén érik. 

 Pozsonymegyében (Endl. 367. sz. a.), Erdélyben a Büdös-hegyen, 

 a Sz. -Anna-tó környékén s az árpási havasokon (Schur 4400. sz. 

 a.), Kukojszás-havason (Baümgarten). 



Hylocomium Schimp. 



Terjedelmes, laza gyepeket alkotó tekintélyes erdei mohok, 

 többnyire szárnyasán álló ágakkal, sok melléklevéllel s kemény, 

 száraz, majdnem csörgő levelekkel. A levelek elállók, ritkán egy 

 oldalra néznek, fürészesek, rövid, kettős érrel, szálashorgú sejtszö- 

 vettel s róna aljzugokkal A tokocska rövid, vastag, gyakran 

 gömbded, sima nyélen, Hypnumféle szájpárkányzattal és kétlaki 

 virágokkal. 



1. H. sjjJeiidens Dili. Szára ijas-fias, kétszeresen szárnyas- 

 ágú. Az első évi hajtás csúcsából ívesen emelkedik a második, 

 ebből a harmadik, olyformán, mintha egy mohtörzsből egy máso- 

 dik törzs fejlődnék, a miért Linné ezt a fajt H. j^'^'oliferum-nB.k 

 nevezte. A szárlevelek tojáshosszudadok, rögtön hosszú, kígyódzó 

 csúcsba kesken vednek. A tokocska tojásdad, rövidcsőrű kupakos. 

 Bryol. Eur. tab. 487. 



