106 



В. Ласк аре въ. 



Въ согласіи съ тѣмъ обстоятельством!), что бугловскіе слои залегаютъ между среди- 

 земноморскими и сарматскими отложеніями, и въ фаунѣ ихъ возможно различать три 

 группы формъ. 



Еъ числу видовъ, которые переходятъ безъ особыхъ измѣненій изъ средиземно- 

 морскихъ въ бугловскіе слои, принадлежатъ: 



1. Сопдегіа ЗапсІЬетдегі Ап(1ги8. 



2. „ „ ѵаг. Ъидіоѵепзіз. 

 В. Ѵепиз а$. итЪопатіа Ьіп. 



4. Епвіз Воііеі Ног п. 



5. СогЪиІа діЬЪа Оііѵі. 



6. СегіЫит (Іе{огте ЕісЬ\ѵ. 



7. Сагсііит ргтесктаЫт НіІЪ. 



8. Ресіипсиіш рііозиз Ь. 



9. Шісиіа писіеиз Ь. 

 Ю. Ѵепиз сіпсіа ЕісЬѵѵ. 

 11. Озігеа (Иідііаііпа ЕісЬ\ѵ. 



Изъ нихъ послѣдніе пять видовъ встрѣчены были въ наиболѣе глубокихъ гори- 

 зонтахъ бугловскихъ отложевій и при томъ лишь на западной окраинѣ бугловскаго 

 бассейна. Такимъ образомъ, характерными и обычными для бугловскихъ слоевъ эти 

 формы не могутъ считаться; но онѣ доставляютъ нѣкоторыя существенныя указанія 

 относительно условій образованія и обстановки бугловскаго бассейна. 



Вторую группу формъ могутъ составить тѣ виды, которые являются общими для 

 бугловскихъ слоевъ и вышележащихъ сарматскихъ отложеній; сюда относятся: 



1. МоЛЫа ѵоШупіса ЕісЬ-\ѵ. 



2. Бонах (Іепіідег Еіс1і\ѵ. 



3. Тарез Ѵііаііапа сГОгЪ. 



4. ВупЛезтуа ге/іеха ЕісЬ\ѵ. 



5. Егѵіііа росЫка ѵаг. йіззііа ЕісЬ"\ѵ. 



6. Тгосііиз ай". зиЫигтісиІоЫез 8іпг. 



7. Тгосіъиз а^іпіз Еіспѵѵ. 



8. Тгосішз аЙ". апдиіаіиз ЕісЬ^. 



9. Биссіпит йиріісаіит — Ѵегпеиііі 8іпг. 



10. Моіігепзіегпіа іп/іаіа Апсігг. 



11. М. апдиіаіа Еіс1і\ѵ. 



12. Виііа теШороШапа 8око1. 



13. Б. БщопЫггеапа Вазі. 



14. Б. ігшсаіа Асі. 



ѵ 



