8- 



nemůžeme se v^ysloviti, kam zmíněná fossilie patří, zda právem či neprávem za řasu jest považována, 

 důležito jest poukázat! na její přítomnost v českém siluru, zvláště co se týče druhu B. impudica 

 při tom vytknouti, že je omezena na vrstvy D a zjistiti její úplnou totožnost s druhy severoamerickými, 

 uloženými v equivalentních vrstvách. 



Fucoides primulus Barr. in litt. 



■ • ' (Tab. L, obr. 10., 11.) . ' . 



Názvem Fucoides primulus označil na etiquettě Barrande problematickou zkamenělinu z Podmok 

 (etáže C) vyobrazenou na tab. I. fig. 10. Kus ten jeví se jako stonek táhlý, nerozdělený, dosti rovně 

 probíhající, k oběma koncům přiostřený, délky 5'1 průřezu trojhranného (strana trojhranu = 3 mni) 

 s hoření hranou poněkud otupenou. 



Podobný druhý exemplář (též z Podmok) jest kratší (2 7 cm)^ průřezu s předešlým skoro 

 stejného, též je nerozvětven, ale je .y-ovitě prohnut. (Tab. I. fig. 11.) 



F"ucoides primulus Barr. dá se nejspíše srovnati s Rhabdoglyphy z flyše od Pellegarto 

 u Florencie, jak je uvádí Th. P"uchs ve svém již citovaném díle (Taf. IV., fig. 3). Tyto jeví se 

 rovněž jako jednoduché, rovné, protáhlé vyvýšeniny, kdežto keříčkovité neb stromkovité tvary 

 náležejí ke vzácnostem. Průřezu však jsou většího, asi jak tužka silné. Pellegartské Rhabdoglyphy 

 vyskytují se jako Vermiglyphy ve velikém počtu, kříží se v jedné rovině i prostupují, druhdy na- 

 skytují se ve formě rýh, žlábků, tak že zdá se, jakoby některé byly dutými rourkami, které po 

 celé délce byly rozpoltěny. 



Mnohé uvedené tu okolnosti nasvědčují, že nemáme tu činíti se samostatným organismem; ale 

 i vysvětlení, že máme před sebou chodby, jaké zakládají různá zvířata (menší i větší Crustacey 

 neb larvy hmyzu) a které těsně pod povrchem země se klenou a tím zevně vyvýšeniny působí, jest 

 nesnadné. 



Aspidiaria silurica m. - - 



(Tab. I. obr. 12.) .. . 



Při povrchním prohlédnutí zdá se kus ten připomínat! na stopy Limula neb jiného korýše, 

 ba i na památné kambrické Eophyton Torellovo, jež není než mechanickým výtvorem povstalým 

 proudícími řasami na měkkém bahně. Při podrobnějším zkoumání nápadná jest však skoro ornamen- 

 tální pravidelnost jednotlivých rysů, i není neoprávněna domněnka, že kus představuje snad roz- 

 mačkanou Aspidiarii Presl. Tak značnou jeví podobnost s formou Aspidiaria undulata Presl z Břas. 

 Na našem kuse nalézti možno nejméně 8 velikých rhombických prohlubenin, jež odpovídají polštářkům 

 listovým. Jsou třikráte delší než širší, mají hořejší i dolejší roh přiostřený (vzdálenost mezi nimi 

 průměrně =15 mm) postranní rohy poněkud zaokrouhleny (vzdálenost pravého od levého := 5 mm) 

 Parastichalní seřadění polštářků jest znatelné. Hranice dělící polštářky vyvstávají jako lišty 4 — 6 mm 

 široké, zaoblené, k dolejšku se úžící. V medianní čáře každého rhombického pole vystupuje pro- 

 tálilá, as 10 mm dlouhá vyvýšenina jako pokračování od stopy listové a dělí polštářek z části ve 

 dvě poloviny. Dalších detailů pro nedostatečný spůsob zachování nelze znamenati. Naleziště : Repo- 

 r3'je (Dd 5). Hornina: Kosovský (písčitý) křemenec. 



