- 9 - 



délky viscerální dutiny a že st vol procházel pod plášťovým valem a dále dosti hlubokou rýhou, vytvořenou na 

 přečnívajícim kuželovitém výběžku, do areálního žlábku. 



Od příčného valu do předu v obloucích různě na venek vyklenutých probíhají hlavní cévní kanálky. Vy- 

 klenutost oblouků záleží na tvaru skořápky — větší je u forem kruhovitých, menší u vejčitých. Hlavní cévní ka- 

 nálky sahají až do přední 1/3 po případě i % celé délky skořápkové. Předními svými konci zatáčejí se k mediáně. 

 Tam, kde přiléhá vnitřní jejich okraj ke špičkám cenírálú, je oblouk jejich trochu zlomený směrem ke středu sko- 

 řápky. Vedlejší a okrajové cévní kanálky nejsou zřetelný. 



Po obou stranách mediánního septa rozkládá se od příčného valu do předu viscerální dutina. Rozšiřuje 

 se směrem ke středu skořápky a probíhá mezi centrály dále do předu. 



Přední zaoblený konec viscerální dutiny, jakož i přední a postranní kraje centrálů, lemuje parietální stěna. 



Přední konec viscerální dutiny vyplňuje srclcovitá jamka (heart shaped cavity) podoby váčku vzadu 

 zúženého. 



Ze svalových jizev jsou zachovány oba umbonální vtisky po stranách viscerální dutiny, asi v polovici 

 vzdálenosti od příčného valu k centrálům. Jsou kruhovité. Ony vtisky svalové nakreslené na Barrandeově 

 obr. II. 1. na tab. 152. hned pod kardinální areou nejsou jizvy umbonálních svalů, nýbrž jen pravý a levý zadní 

 kraj příčného valu. Jizvy centrálů spojené s jizvami středních a postranních laterálů (middle, outside lateral 

 muscles) přimykají se těsně k viscerální dutině a rozbíhají se v tupém úhlu (otevřeném do zadu) na obě strany 

 od mediány. Jsou široce oválné a podélně rýhovány jako u dr. Lingulella insons. Na četných exemplárech z Olešné, 

 Cerhovic a Oseká jsou zřetelně od sebe odděleny jizvy centrálů, středních a postranních laterálů. Tak na vnitřním 

 okraji je na každé jizvě po jednom, ve směru mediány skořápky protaženém hrbolku, což jsou místa k připnutí 

 středních laterálů. Uprostřed společné jizvy jsou oválné prohlubinky pro inserci centrálů a konečně při vnějším 

 okraji zase oválné hrbolky, kde se připínají postranní laterály. Na jádrech vidíme nejčastěji jen jizvy středních 

 laterálů (prohlubinky) a centrálu (vysoké o válo vité hrbolky trochu excentricky směrem k vnějšímu konci spo- 

 lečných jizev položené. 



V zadní části skořápky v úhlu mezi křídly kardinální aree a jizvami hlavních cévních kanálků jsou úzce 

 elliptické (v předním konci ostřejší) jizvy spojených transmediánu a předních laterálů. Barrande na tab. 152., 

 obr. II. 4 je také již vyznačil. Na některých kusech z Olešné a Sv. Dobrotivé i na zmíněném originálu Barran- 

 deově jsou zřetelně oba svaly od sebe odděleny. Jeví se na jádrech jako dva podlouhlé hrbolky oddělené od sebe 

 rýhou. Přední hrbolek — negativ jizev předního laterálů — je mnohem větší zadního, je tvaru klíno vitého s úzkým 

 zadním koncem, který se obloučko vitě stáčí kolem zadního menšího hrbolku, jež náleží transmediánnimu svalu. 



DORSÁLNÍ SKOŘÁPKA. 



Kardinální area lemuje obloukovitě zadní okraj skořápky a je celkem stejně vytvářena jako na ventrální 

 skořápce — jen vnější okraj nevybíhá ve středu v tupý úhel jako na ventrální misce, nýbrž je široce obloukovitý. 

 Uprostřed aree je mělký, široký žlábek — mnohem širší než pravý stvolový žlábek na ventrální skořápce. Celá 

 plocha aree je ostře podélně rýhována (vzrůstové lamelly). Rýhy na křídlech jdou přibližně souběžné s okrajem 

 areálným a to vnitřním, směrem ke středu aree se ohýbají do zadu a obloukovitě ve žlábku stýkají. 



Středem zadní části skořápky, od předního okraje kardinální aree až přes ^ celkové délky skořápkové, 

 probíhá dosti vysoké medi. nní septum (střední přepážka), jež na jádře zanechává hlubokou rýhu. Po obou stranách 

 septa jdou souběžně s ním až k centrálům podlouhlé žlábky. Na přední polovici skořápky se mediánní septum 

 rozdvojuje v nižší septa, jež mezi sebou mají mělkou proláklinku mající uprostřed zase septum (medián ridge 

 amerických autorů). 



Hlavní cévní kanálky vycházejí od předního okraje kardinální aree a probíhají z počátku v mírných 

 obloucích prohnutých k symetrále skořápky, později, poblíž zadních okrajů centrálů, se náhle ohýbají do předu 

 a skoro přímočaře až asi do ^j^ celé délky skořápkové, kde se nepatrně zahýbají dovniiř a brzo vytrácejí. Vtisky 

 jejich se podobají na vnitřním povrchu skořápky nízkému valu, jenž uprostřed je opatřen rýhou. Vnější okraj 

 valu je trochu vyšší než vnitřní. Sekundérní a periferní cévní kanálky nejsou zřetelné. 



Jizvy centrálu jsou oválné hrbolky položené po obou stranách mediánního septa a to paralelně s ním 

 v zadní třetině skořápky. Na vnilřním okraji v zadním konci každého z těchto hrbolků je vyšší, rovněž oválný 

 hrbolek. 



