- 26 - 



r 



čatělou zobcovou částí, kterou trochu přečnívá pod dorsální skořápkou. Dorsální miska má zobec tupější a za- 

 okrouhlenější jako u všech Obohdů. 



Obě misky nedosahují sice takové tloušťky jako u Obolidů pravých, ale v partii splanchnocoelové, v zadní 

 polovině skořápek, je přece větší počet vrstev skořápkové substance a tím tato část je silně ztluštělá. 



Na celém povrchu obou misek jsou zřetelné ploché vzrůstové prstence, z nichž některé (primérní) jsou 

 silněji vyznačeny. První takový primérní prstenec je vyznačen obyčejně na každé z obou skořápek tam, kde končí 

 v těle živočicha splanchnocoel, tedy pod parietální stěnou. Ostatní primérní prstence narůstaly v různých vzdá- 

 lenostech od sebe. Mezi jednotlivými prstenci, jakož i ve splanchnocoelové části misky je pak množství různě 

 širokých sekundérních vzrůstových prstenců. Na vnější straně a ještě lépe na vnitřní straně skořápky je viděti, 

 jak každý mladší prstenec podrůstal pod starším, takže se střechovitě kryjí a ony vnější, resp. vnitřní, přečnívající, 

 po případě pokryté části dvou vedle sebe položených prstenců jsou nepravidelně odlamované, jakoby okousané. 



Lingulella insons (Barr.). 



Obr. č. 5. Schéma ventrální skoř. (valve ventrale). 

 Obr. č. 6. Schéma dorsální skoř. (valve dorsale). 



a — kardinální area (Faréa cardinal). 



d — viscerální dutina (la cavité viscérale). 



m — střední přepážka (le septum médian). 



s — srdcovitá jamka (heart shaped cavity). 



h ~ hlavní cévní kanálek (le canal vasculaire principál). 



p ~ parietální stěna (le feuillet pariétal). 



c — jizvy centrálních svalů (les impressions des muscles centraux). 



u — jizvy umbonálních svalů (les impressions des muscles umbonaux). 



í — jizvy transmediánů (les impressions des muscles transmédians). 



/ — jizvy předních laterálů (les impressions des muscles latéraux antérieurs). 



Radiální rýhování je na povrchu málo zřetelné. Vynikne teprve, odstraníme-li svrchnější vrstvy sko- 

 řápkové. Je jemné a husté. 



Celá splanchnocoelni část těla je kryta, jak výše jsem se zmínil, mnohem tlustší skořápkou než ostatní 

 části. Tato zadní partie skořápky je složena z množství na sobě ležících destiček, z nichž každá spodnější (mladší) 

 přečnívá pod svrchnější starší. Destičky tyto předním svým okrajem sledují zhruba průběh parietální stěny a na 

 každé jsou zřetelné otisky viscerální dutiny a centrálních svalů z mladšího vývojového stadia. 



Vzrůst této ztluštělé zadní části skořápky je takovýto: Mladý ramenonožec má misky jen nepatrně klenuté. 

 Obě rostou do délky a šířky podrůstáním prstenců z předního a z postranních okrajů plášťových (z okrajů části 

 brachiocoelní a pleurocoelních). Prstence tyto jsou vpředu mnohem širší a zužují se po stranách, až konečně v zadní 

 části skořápky, poblíž zobce, se hraniční linie jednotlivých, po sobě následujících prstenců sbíhají. U forem úzkých 

 jsou postranní prstencová křídla hned vpředu při ohybu úzká a další zůžování je pozvolné. U širokých forem se 

 čelní šířka prstenců udržuje až za ohyb a další zužování je náhlejší. Současně s tímto vzrůstem do délky a šířky 

 děje se přikládání nových vrstviček skořápkové ' hmoty ze spoda v končině splanchnocoelni. To je odůvodněno 



