- 31 - 



VENTRÁLNÍ SKOMpKA. 



Kardinální area je dosti široká, což odpovídá silně protáhlému tvaru skořápek. Uprostřed probíhá po- 

 měrně úzký žlábek stvolový. Na křídlech, hned po obou stranách stvolového žlábku, jsou obloučkovité výběžky 

 do předu vypuklé a tím přední okraj areální po každé straně žlábku probíhá vlnitě. Též vzrůstové rýhování na 

 křídlech, jsouc souběžné s předním okrajem, je vlnité. 



Od předního konce stvolového žlábku vybíhá do předu — do 1/3 — V2 skořápky — vysoká lištna na 

 způsob střední přepážky na dorsálních skořápkách jiných lingulell. 



ROZMĚRY. 



délka 7 mm 



šířka 3 — 314^^^^^- ■■ 



POZNÁMKY. 



Klouček (45), který ji několikrát našel na Bukově, ji označuje jako Lingulella sp. a přirovnává k druhu 

 Lingidella insons (Barr.). 



Třeba že je vnitřní organisace jen málo dosud známa, přece možno říci, že celkovým tvarem i ozdobou 

 skořápky upomíná poněkud na druh Lingulella insons (Barr.). Liší se však od něho nápadně úpravou kardinální 

 aree a pak onou střední lištnou, která je podobná střední přepážce na dorsálních skořápkách všech našich lin- 

 gulell. Přece snad mnoho nechybíme, prohlásíme-li náš druh za zástupce (resp. předchůdce) druhu Lingulella 

 insons v ne j spodnějším d a.. 



NALEZIŠTĚ. 



Dosud zjištěna pouze v rudých železitých drobách na Bukově u Zbirohu spolu s ostatní typickou 

 faunou spodního d a. [Obolus [Linguloholus) Feistmanteli, Lingulella expulsa, Orbiculoidea sodalis a Acrotreta sp.). 

 Objevil ji tu Klouček (45). 



Skořápky jsou jako celá hornina rudě zbarvené, obyčejně v lesklý haematit proměněné. 



Lingulella Arachne (Barr ). 



Tab. II. obr. 1—4. 



Lingula variolata, Barrande 1879, Syst. silur. V., tab. 111., obr. VIII. 

 Lingula eximia, Barrande 1879, tamtéž, tab. 105., obr. I. 

 Lingula Arachne, Barrande 1879, tanatéž, tab. 111., obr. III. 



Lingulella libečovensis, Koliha 1918, Brachiopoda z krušnohorských vrstev, str. 11. 



Skořápky podlouhle subtriangulární, zřídka široce vejčité; hřbetní vždy mají zobec o něco kratší a tím 

 tupější než břišní. I u těch nejširších forem není šířka rovna délce, vždy poměr obou rozměrů je aspoň 2 : 3. 

 Obyčejně bývá však skořápka dvakrát delší než širší 



Celá stavba skořápky upomíná zhruba na druh Obolus Feistmanteli a Obolus lamellosus, ale liší se od 

 obou tenkostí skořápek, jež vyplývá z tenkosti vzrůstových prstenců. Tyto jsou užší a za to mnohem četnější než 

 u jmenovaných druhů, ale podrůstání jednotlivých prstenců, jakož i nepravidelné odlamování předních a zadních 

 jejich krajů je stejné (třeba ne tak silně vyznačené) jako u nich. 



Pravý povrch skořápek je tak jako u dr. Obolus [Westonia] lamellosus (Barr.) zřídka zachován. Ozdoba 

 jeho upomíná na Walcottův podrod rodu Obolus Eichw. — Westonia Walcott. Po celém povrxhu skořápky pro- 

 bíhají napříč vzrůstovým prstencům nepravidelně vlnité nebo zubaté rýhy. Vzrůstové prstence — zřetelné jsou 

 pouze primérní — jsou různě široké. Tato povrchová ozdoba je hlavním znakem Barrandeova dnihu Lingula 

 Arachne (viz Barrande (3), tab. 111., obr. III.). 



