1891.] 



Om Bergensfjordenes faunistiske præg. 



9 



mening, spiller hovedrollen ved faunaens fordeling, er tilgangen paa 

 næring, som atter i væsentlig grad er afhængig dels af strømfor- 

 holdene og dels af tilførsel paa anden maade, f. eks. gjennemned- 

 slamning af organiske rester fra land. Ofte turde vel netop 

 hundens beskaffenhecl staa i forbindelse med saadanne omstændig- 

 heder, og dette er grunden til, at man kan tale om, at en bund 

 af den eller den beskaffenhecl er en „rig eller fattig bund". 



Strømmens indflydelse paa rigdommen af hundens dyreliv i By- 

 fjorden er ikke direkte paaviselig. Derimod har jeg paa andre ste- 

 der tydelig kunnet paapege, at hundens beskaffenhed ikke i og for 

 sig spiller hovedrollen, men at faunaens rigdom paa et enkelt sted 

 udelukkende maatte tilskrives den sterke strøm, som pleiede at 

 stryge hen over stedet og som medførte en større mængde næring. 



Et lidet felt i Byfjorden gav mig et slaaende eksempel paa, 

 hvorledes tilførselen af organiske bestanddele fra land kan være af 

 stor betydning for udviklingen af et rigt dyreliv. I en liden bugt 

 straks nord for Danmarksnæsset, kaldet Kværnevigen, har en liden, 

 men striel elv sit uclløb. Dybden inde i bugten er kun 15 favne, 

 og bunden er sand blandet med sort gytje, som tydeligvis er skyllet 

 ned af strømmen. Ved udskylningen af skrabens indhold blir der 

 tilbage i sigten en hel clel planterester, som kun kan være førte ud 

 i vigen af den lille elv. At en hel del organiske stoffe derved vil 

 føres ud i bugten, er selvsagt. Dyrelivet her var ogsaa saa rigt, 

 at det vakte min høieste forbauselse. I 3 — 4 kast opbragtes 

 90 — 100 forskjellige dyrearter af saagodtsom alle evertebrat- typer. 

 Mange af disse optraadte i et overordentlig stort antal individer og 

 i usædvanlig godt udviklede eksemplarer. Denne usædvanlige ud- 

 vikling af dyrelivet kan jeg, som nævnt, kun tilskrive den rigelige 

 tilgang af næring, som af elven føres ud i bugten og der synker 

 tilbunds. Bugten er kjendt som goel fiskeplads, noget, som paa sin 

 side igjen natuiiigen staar i forbindelse med rigdommen paa everte- 

 brater. 1 ) 



Her maa omtales et fund af biologisk interesse fra dette sted. 

 I skraben erholdtes et eksemplar af den temmelig sjeldne gobiide 

 crystallogobius nilssoni indkrøbet i et rør, som sandsynligvis havde 

 tilhørt cliætopterus sarsi. Paa indsiden af dette rør var fæstet en hel 

 del eiendommeligt udseende eg. Eghinden dannede i den nedre ende 



r ) Ved en senere undersøgelse (1892) af samme sted viste det sig, at fau- 

 naens rigdom var aftaget i betydelig grad. Grunden til dette kan jeg for tiden 

 ikke angive. 



3 



