Saavel Bergens Museum som Vestlandske Kunstindustrimuseum 

 besidder en Del ældre Sølv arbej der af bergensk Oprindelse. Navnlig 

 har Kunstindustrimuseet i de sidste Par Aar erhvervet nogle ret 

 interessante Sølvgjenstande med bergenske Mærker, hvis Tydning 

 var mig magtpaaliggencle, og ved Siden heraf har jeg havt Lejlighed 

 til at undersøge adskilligt ældre Sølv arbej de, der befinder sig i privat 

 Eje, væsentlig fra det 18de Aarhundrecle. Saa indskrænket Ma- 

 terialet end var, æggede det clog til nærmere Undersøgelse. Men 

 et Forsøg paa at tyde disse Gjenstandes Mærker var ugjørligt Ar- 

 bej de, før man havde et fulclt udredet Materiale over samtlige Guld- 

 smecles Navne og Ticlsforekomst samt over Guardejnernes Navne 

 og Embedsticl. Det var da Trangen til en slig Fortegnelse, der 

 førte mig ind paa foreliggende Arbej de. 



Oprindelig stod kun en eneste Kilde mig aaben, nemlig „Ber- 

 gens Borgerbog". Men det blev mig snart indlysende, at denne 

 gav kun et ufuldstæncligt Materiale alene af den Grund, at lige til 

 Slutningen af det 17de Aarhundrecle er den største Mængde af 

 Borgere ind førte kun med sine Navne uden Angivelse af Livsstilling, 

 — der kunde, kvad der ogsaa senere har vist sig, skjule sig mangen 

 Guldsmed bag disse Navne. Laugets Protokoller og Dokumenter 

 var ker den eneste Kilde, som kunde ycle fornødne Oplysninger, 

 men Guldsmedelaugets Lade var, som det syntes, forsvunden. I et 

 Aars Tid var jeg stadig paa Jagt efter den. Jeg kenvendte mig 

 til alle, som jeg kunde tænke mig paa en eller anden Maade maatte 

 vide Besked om den, men forgjæves, — indtil jeg ved et lykkeligt 

 Træf var saa keldig at finde den oppe paa den gamle Raadstues 

 Loft, forstukket i et lidet Kammers, kvor den vel er bleven kensat 

 ved Laugets Opkævelse 1869. 



Laden er en ualmindelig tarvelig Egetræskiste med en daarlig 

 malet Pokal samt et Monogram paa Forsiden, men viste sig til 



