1892.] 



Meddelelser om bergenske Guldsmede. 



49 



Sølv altid holde ud efter sin Betaling imod det kjøbenhavnske, og 

 skal enhver af os alletider tilstaa sit eget Arbejde, saasom ikke 

 heller giver fra os, noget Gnid- og Sølvarbejde ndbæres, at det jo 

 bliver vedbørlig stemplet, thi vi vil og enhver af os er saa ærekjær, 

 at vi jo ikke sætter vores Reputation og gode Navn og Rygte i 

 Fare for en ulovlig Gevinst, i hvor stor den end maatte være 

 Han (Peder Jørgensen) siger, at her er den Maade brugt af mange, 

 at de ikke som sig burde haver stemplet Sølv- eller Guldarbejde, 

 fornemmelig det som er gaaet udenbys. paa Landet eller til Nord- 

 land, Finmarken eller til gemenere Folk her udi Byen, men som han 

 ingen navngiver. saa kan ej heller nogen af os enten tage sig det til 

 eller sig i saa Maade derimod forsvare, ifald han nogen af os skulde 

 have ment. Imidlertid passerer det vel for en Usandhed hos alle 

 brave Gemytter, som lidet reflekterer paa deslige formmnmede An- 

 givelser og uforskammede Angivere. Skulde han trøste sig til i saa 

 Fald at sigte og beskylde enten nogen af os en particidier eller det 

 ganske Ampt en general, da skal vi vide os for slig Colomnia lov- 

 ligen at forsvare." — Videre anføres, at ,. saasom en Wardin her 

 udi Staden ikke skulde kunne subsistere, og det maatte være at 

 befrygte at nogen, mere til sin egen Interesse end til det gemene 

 Bedste, skulde indfinde sig med Propos derom under Prætext, at 

 det maatte gjøres saa højlig fornøden, og for at optinere sit Propos 

 skulde gjøre det Forslag, at nyde pr. Lod af Sølvet at probere en 

 Foihøjelse over den Taxt, som Deres kgl. Majestæt allernaadigst 

 haver behaget derpaa at sætte, da maatte vi derimod allerunder- 



har det ladet forskrive fint Sølv fra Udlandet, men dette falder for kostbart og 

 overstiger Prisen paa Kjobenliavns Sølv, hvilken Pris er den hojeste „vedkom- 

 mende Betingere'' betaler. Tidligere havde Skottere og Iiiændere, der aarligen 

 kom over med 50 — 70 Fartøjer for at indskibe Trælast i Søndhordland, medbragt 

 ..en Mængde engelske Croner", som ,.meget vel kan tjene til at forarbejde Kjo- 

 benliavns Prøvesølv af", men efter at Søndhordlancls Toldsted var bleven nedlagt, 

 opborte denne Trafik, og de faa engelske Skibe, neppe 10 Stykker, som mi 

 indkom til Bergen med Stenknl eller anden fjast, blev „forsynede med Eetonr- 

 Ladning af Commissionæren her paa Stedet, og altsaa ingen Croner medbringer." 

 Endelig anføres, at Indvaanerne er mere begjærlige efter det 12 lødige end 

 13 l '© lødige Sølv. idet „ deres eget til Arbejdets Omgjørelse udi en nyere Facon 

 overleverede Sølv ej er af højere Gehalt end 12 lødig, saa og fordi den gemene 

 Nordmand er plaget med den Indbildning, at det Gnid og Sølv, som de i Arv 

 har nydt efter sine Forfædre, medfører dem en særdeles Lykke." Langet gjør 

 endvidere opmærksom paa, at ,.i Norge finder man ingen Jøder, da derimod 

 Kjøbenhavn noksom er forsynet af det Slags, der alle Tider er istand at skafte 

 det fornødne Sølv. som udfordres til Fineringen. endog for taalelig Pris." 



