1892.] 



Meddelelser om bergenske Guldsmede. 



51 



stevners Tider om Sommeren, som kan kontinuere en 14 Dages 

 eller 3 Ugers Tid, da enhver Mester med sine Folk kan have noget 

 at bestille. Og hvilken en stor Forsømmelse, Sinkelse og Ophold 

 vikle det vel ikke gjøre Amptet, om enhver Mester med sit for- 

 færdigede Arbejde just skulde indfinde sig de anordnede tvende 

 Dage i Ugen 1 ), da Vedkommende, som Arbejdet liar bestilt, imid- 

 lertid kunde bortrejse, inden at (han) vil eller kan oppebie den Tid, 

 indtil det kunde blive stemplet." Lauget anser heller ikke An- 

 søgeren skikket for Bestillingen, idet det ,, ingenlunde kan anse ham 

 af den Capasite og Dygtighed, som til en retskaffen, vederhæftig, 

 kyndig og oprigtig Wardins Embedes Udfør udfordres," hvorfor det 

 udtaler Haabet om, at „den gode Mand i Betragtning af dette 

 giver sig i Rolighecl og uclen at paafinde noget nyt til ingen Nytte 

 holder sig sine Fædres og de gamle lovlige og af Øvrigheden appro- 

 berede Skikke etterrettelig." 



Dette Haab blev forsaavidt opfyldt som Jørgen Hansen ikke 

 blev ansat som Guardejn, men det rykkedes ikke Lauget nu længer 

 at opretholde Fædrenes gamle Skikke. Jørgen Hansens Andragende 

 vakte Regjeringens Opmærksomhed for de i Bergen stedfindende 

 Forhold, og navnlig har Spørgsmaalet om Sølvlødigheden været en 

 medvirkende Aarsag til, at Kongen nu besluttede (1739), at en 

 Guardejn blev at ansætte i Bergen i Overensstemmelse med Laugs- 

 artiklerne for Kjøbenhavns Guldsmede af 7de Novbr. 1685 og Guld- 

 smedelaugets Artikler for Kristiania af 6te Maj 1718. Hermed var 

 Sølvets Lødighed ogsaa for Bergens Vedkommende fastslaaet til 

 1372, og fra nu af begyndte Laugets lange, ihærdige, men forgjæves 

 Kamp for at faa Lødigheden nedsat til den tidligere Norm, en 

 Existencekamp af megen kulturel Interesse, for hvilken skal blive 

 redegjort under den historiske Fremstilling af Lauget i Museets 

 næste Aarbog. 



Ifølge Kristiania Guldsmedelaugs Artikler af 1718, hvis Be- 

 stemmelser angaaende Stempling og Guardejnbestillingen gjordes 

 gjældende for Bergen, skulde „alt Sølvarbejde med Mesterens eget 

 Mærke og Aarstallet stemples," hvorefter elet skulde leveres til 

 Guardejnen, eler efter foretagen Prøve skulde „derpaa sætte Byens 

 Stempel og sit eget Mærke. — Paa bergensk Sølvarbejde før 1740 



x ) Ifølge Kjøbenhavns Guldsmedelaugs Artikler' af 7de Novbr. 1685 § 10 

 skulde „Wardinen lade sig finde villig og flittig tvende Gange om Ugen til saadan 

 Prøve at forrette, nemlig Mandagen og Torsdagen." 



