4 



Johan Bøgli. 



[No. 6 



Sammenhold og har dannet Korporationer, dog uden den bestemte 

 Organisation, som Laugsordningen senere gav dem. Funclet af 

 Guldsmedelaugets Lade har tilfulde bekræftet denne Antagelse, ja 

 mere end det, idet det viser sig, at Organisationen blandt Guld- 

 smeclene har været fuldstændig laugsmæssig. 



At denne straks optræder i fuldt udviklet Form lader sig bl. a. 

 forklare derved, at man i Bergen havde fra gammel Tid af havt 

 Forbilleder i de tyske „fif Amten 4 ', samt fordi enkelte af Laugets 

 ældste Medlemmer uden Tvivl er at søge blandt cle tyske Haand- 

 værkere, som 1558 ikke forlod Bergen, men lod sig gjøre til norske 

 Borgere. Lauget har saaledes i disse, i de tyske Laugsformer op- 

 dragne Gulclsmede havt erfarne Kjendtmænd, da det gjaldt Opret- 

 telsen af et norsk Laug. 



Det Materiale, der væsentlig godtgjør, at man her har at gjøre 

 med et fuldt organiseret Haandværkslaug, bestaar af 4 Skindbreve, 

 alle fra det 16de Aarhundrede, hvilke i det følgende vil blive med- 

 delte in extenso (Afskriften er velvillig udført i Rigsarkivet). Her- 

 til føjer jeg Laugets plattyske Artikler fra 1568, hvilke findes op- 

 klæbede paa en Trætavle, der efter en Ildebrand er fornyet 1648. 



Før jeg hidsætter disse Dokumenter, skal jeg tillade mig føl- 

 gende Bemærkninger : 



I mine „Meddelelser om bergenske Gulclsmede" (Museets Aar- 

 bog for 1892) findes Side 4 udtalt, at paa Grund af forskjellige, 

 der nærmere antydede Omstændigheder har elet maattet ligge nær 

 for Guldsmedene at søge istandbragt en laugsmæssig Sammen- 

 slutning, hvorfor cle sig imellem er blevne enige om cle Laugs- 

 artikler, som Valkendorf konfirmerecle 1568 (etterfølgende Dokument 

 I). Den første Inclførsel i Laugsprotokollen finder Sted 1567, hvor- 

 for jeg antog, at Sammenslutningen er skeet 1566 — 67. Ved at 

 bruge Udtrykket „laugsmæssig Sammenslutning", vilde jeg foreløbig 

 antyde, at de bergenske Gulclsmede, eler i cle „flf Amten" havde 

 et nærliggende Eksempel, havde paa egen Haand søgt at værne om 

 sine Fællesinteresser, uden netop at have Medhold i en bestemt 

 Lov eller Forordning, saaledes som den fremkom i Guldsmedordi- 

 nansen 1608 eller i Forordningen af 1621. 



At Valkendorf stiller sig velvillig ligeoverfor Gulclsmeclenes 

 Ønske om en officiel Staclfæstelse paa deres Laugsartikler, finder 

 jeg naturlig efter hans tidligere Optræclen i Bergen, hvor det gjaldt 

 at bringe Haandværkerne paafode uafhængig af Tyskerne. Som 

 man vil se, kunclgjør Valkendorf i sit Brev, at ,, Guldsmedene her 



