46 



aftage opefter. I disse Dele af Sandstenen er Lagdelingen temmelig 

 tydelig, og Bjærgarlen er i Reglen bænket i Bænke af indlil 40 cm's 

 Tykkelse. Hyppig kan man iagltage en diskordant Lagdeling, der 

 navnlig kan ses paa Steder, hvor et groft, konglomeratagtigt Lag 

 forekommer i mere finkornet Bjærgart. Bølgeslagsmærker kan man 

 ikke saa let iagttage paa Lagfladerne, vistnok mest paa Grund af 

 det grove Materiale, hvoraf Sandstenen er dannet, men de findes 

 dog hist og her. 



Stenarten er gennemgaaende haardere og fastere, end Bundlaget 

 er, men er sjælden saa tykbænket, at den kan bruges til andet end 

 Skærver. Dens Haardhed er lidt forskellig; gennemgaaende er dog 

 Bjærgarlen lidt løsere end de øvre Lag, hvad der har sin Grund i, 

 at den til Dels er sammenkittet af det kaolinholdige Bindemiddel, 

 medens kiselsyreagtig Cement mere tager Overhaanden højere oppe 

 i Lagrækken. 



Disse kaolinholdige, til Dels konglomeratiske Sandstene kommer 

 i Dagen paa flere Steder inden for Sandstensomraadet, navnlig i 

 Nærheden af Aakirkeby. Vestligst kan man som Findesleder nævne 

 Hildebrandsgaard, Lobbæk Station, Smørengegaarde, Savmøllen V for 

 Aakirkeby, Klinten S for Aakirkeby samt navnlig Omraadet 0 for 

 Aakirkeby. 



Selve Byen Aakirkeby ligger som bekendt paa en Granithalvø, der 

 stikker ud i Sandstenen. Denne Halvø er mod V og S begrænset af 

 Forkastninger, der meget tydelig lader sig konstatere, derimod er det 

 ikke direkte klart, af hvad Natur Grænselinien er mod Øst, selv om 

 en nøjagtig Opsummering af Kendsgerningerne uden nogen Tvivl fører 

 til det Resultat, at der foreligger en Erosionsgrænse. Her danner Sand- 

 stenen hele Slrækningen udefter en jævnt hældende Flade, medens 

 Graniten lidt højere oppe træder frem i Dagen uden dog at danne 

 Klinter eller stejle Vægge. Sandstenens Hældning er her gennemgaa- 

 ende østlig, men svag, ca. 5 °. I alle de Forekomster, der ligger nær- 

 mest Graniten, saasom i nogle Skæringer i smaa Stenbrud ved Faareby 

 og i Grøfter lige NØ og 0 for Byen og ved Nyby, findes den rødbrune, 

 grove Sandsten, der tilhører Sandstenens nederste Lag. Særlig oply- 

 sende er et lille Stenbrud ved den Vej, der i NØ gaar op til Aakirkeby 

 Plantage; her er Sandstenen mørk, uregelmæssig lagdelt og indeholder 

 meget af større, ufuldstændig rullede Fragmenter. 



Hældningen af Sandstenen varierer en Del og bliver mere sydlig, 

 naar man fjerner sig fra Graniten, saaledes at Middelrelningen kom- 

 mer til at blive mellem ØSØ og SØ. Slenartens Beskaffenhed for- 

 andres ganske bestemt mod 0, saaledes at Materialet bliver mere 

 rullet og godt sorteret med de større Kvartskorn i særlige Lag; Binde- 

 midlet bliver ogsaa mere kaolin- og kiselsyreholdigt. Denne lyse, kon- 



