47 



glomeratiske Sandsten forekommer navnlig i et Par Stenbrud N for 

 Nexø Landevej, ca. 1 km 0 for Aakirkeby, og i et Stenbrud ca. 400 m 

 N for Høgegaard i Aaker og ved Myremølle. 



Til denne omtrent mellemste Afdeling af Nexø Sandstenen hører 

 ogsaa Forekomsterne i og N for Nexø, navnlig Frederiks Stenbrud og 

 Nexø Havn. Stenarten her er temmelig enskornet, og konglomerat- 

 agtige Lag er forholdsvis sjældne. Stenarten er ogsaa vel lagdelt og 

 bænket i Afdelinger, der kan naa en Tykkelse af op til 30 cm; i 

 de nedre Dele af det nu vandfyldte Stenbrud var Bænkene endog 

 mægtigere, 19 Tommer eller ca. 50 cm. Sandstenen fra Frederiks 

 Stenbrud indeholder lidt Kaolin som Bindemiddel, dens Farvetone 

 er dog ikke saa lysegraa som Stenarternes i Midten af Øen, men 

 gaar lidt i det rødlige, hvilket ikke har sin Grund i, at Bindemidlet 

 er jærnholdigt og derved rødfarvet, men i, at Kvartskornenes Farve 

 er lidt rødlig. 



Den øverste Del af Nexø Sandstenen faar atter et andet 

 Udseende, hovedsagelig ved, at Bindemidlet forandrer Karakter og 

 opefter bliver mere kvartsagtigt, saaledes, at Bjærgarten bliver en 

 typisk Kvartsit; samtidig aftager Kornstørrelsen, saa at Bjærgarten 

 bliver meget finkornet, og de enkelte Lag af grovere Materiale, der 

 forekommer hist og her, bliver meget sjældne. Af Farve er denne 

 kvartsitiske Sandsten lys, hyppig hvid, med en svag Tone af gulligt 

 eller graaligt; kun paa nogle faa Steder er den mørk med en helt 

 blaalig Farve. Sandstenen er i Reglen vel lagdelt og tydelig bænket 

 i tynde Bænke, der sjældent naar over 10 cm i Tykkelse. Lagflagerne 

 viser hyppig Bølgeslagsmærker og ejendommelige Krybespor af forskel- 

 ligt Udseende. 1 Sandstenen forekommer enkelte Steder Indlejringer af 

 mørkegraa Lerskifer, der dog sjældent opnaar mere end et Par cm's 

 Tykkelse. Saadanne Skiferlag er iagttagne f. Eks. i Slenbrudet ved 

 Aaker Fattiggaard S for Klinten og i Graanakkestue N for St. Kannike- 

 gaard i Bodilsker. Blaalig Kvartsit er fundet flere Steder, f. Eks. ved 

 L. Haldegaard i Aaker, ved Egby, ved Engegaard i Vestermarie, lige V 

 for Læsaa, ved Brøndgravning ved Bodilsker Mejeri og i Graanakkestue. 



I denne kvartsitiske Sandsten forekommer der Syd for Aakirkeby 

 nogle ejendommelige kegleformede Dannelser, hvis Oprindelse endnu 

 staar uforklaret. Disse Kegler kan naa en Højde af 6 — 12 cm, staar 

 med Spidsen nedefter og kan paa Lagdelingsfladerne iagttages som 

 Ringe af omtrent samme Diameter som Keglens Højde. Deecke anser 

 det (1900 S. 37) for muligt, at deres Oprindelse skyldes Tryk. 



Angaaende disse kegleformede Dannelser har Deecke 1 ) senere ud- 



*) W. Deecke: Einige Beobachtungen am Sandstrande. Centralblatt f. Min. 

 Geol. u. Pal. 1906. S. 721 727. (Fig. 1 -3). 



