48 



talt en anden Anskuelse, hvortil han er blevet foranlediget ved Iagt- 

 tagelser paa meget flad Sandstrand. Han fandt her, at der ved Regn- 

 vandets Nedsynken i Sandet i Mellemrummene mellem Bølgeslags- 

 mærkernes Kamme dannede sig kegleformede Klumper med Spidsen 

 nedefter. Disses Opstaaen var betinget af en uensartet Beskaffenhed 

 af Sandet, navnlig et Indhold af Tørv eller Tangsmuld, eller andre, 

 findelte, humøse, organiske Bestanddele, der ved Bølgeslaget kommer 

 til at danne et særligt Lag paa Sandets Overflade i Furen mellem 

 Kammene. Deecke benytter med det samme denne Forklaring paa 

 Kegledannelserne i Nexø Sandstenen. Naturligvis maa man da tænke 

 sig, at opløste Stoffer, der har cirkuleret i Sandmassen, siden har be 

 virket, at en virkelig Konkretionsdannelse er opstaael. Dette frem- 

 hæves ogsaa af Andrée, 1 ) der siden har beskæftiget sig med dette 

 Spørgsmaal og behandlet lignende Dannelser fra Hessens Devon, som 

 han sammenligner med de bornholmske. Han slutter sig til Deecke's 

 Tydning af deres Oprindelse og afbilder ogsaa en saadan Kegle fra 

 Nexø Sandstenen (G. R. 1912. Tafl. VII, Fig. 4). Her kan fremhæves, 

 at Andrée særlig lægger Vægt paa Forekomsten af Muskovitskæl paa 

 den kegleformede Afsondringsflade og antyder, at disse ved det ned- 

 trængende Vand er bleven bragt i denne Stilling. 



De øverste kvartsitiske Sandstenslag, der hyppig direkte overlejres 

 af de grønne Skifere, gaar i Dagen mange Steder, for det meste i Ud- 

 kanten af Sandstensomraadet, i dets sydligste Dele. Som Findesteder 

 for finkornet, kvartsitisk Sandsten maa nævnes: Vellengsbygaard (12 

 Slvgd. i Nilars), Fgnen mellem Vingevænge Gaarde i Vestermarie og 

 St. Haldegaard i Aaker, Læsaa mellem St. Gusegaard og Aspesgaard; 

 ved Klinten S for Aakirkeby støder den finkornede, kvartsitiske Sand- 

 sten ved en Forkastning op til Graniten og fortsætter mod 0 og S 

 over Ugle Enge og Hundshale til Persker Smaalyng. Ved Egby lig- 

 ger den kvartsitiske Sandsten, der her er blaalig, skilt fra Graniten 

 ved en i Terrænet tydelig Forkastning. I den sydlige Del af Bodilsker 

 Sogn gaar Sandstenen i Dagen paa enkelte Steder i V, og i 0 langs 

 hele Stranden ved Balken. Her og ved Salthammer Odde N for Snoge 

 bæk er Sandstenen kvartsitisk, hvid med enkelte mørke Korn, rime- 

 ligvis af Glaukonit. 



Nexø Sandstenen maa betragtes som en indbyrdes fuldt sa mm en - 



x ) K. Andrée : Ueber Kegeltextur in Sanden und Sandsteinen mit beson- 

 derer Berücksichtigung der Sandsteinkegel des oberen Unterdevon der 

 Umlfebung von Marburg. — Sitz, berichte der Ges. zur Förderung der 

 Naturwiss. zu Marburg. Bd. 4. S. 49-55. 1912. 



K. Andrée: Ueber Sand- und Sandsteinkegel und ihre Bedeutung als 

 Litoralgebilde. Geol. Rundschau. Band III. Heft. 8. S. 537 -543. Taf; 

 VII. Leipzig 1912. 



