70 



Længde og en Tykkelse i Midten af 4 mm. Disse Legemer har i 

 Regelen et Hulrum indvendig eller ogsaa er de fyldte med krystal- 

 linsk Gips eller undertiden med et gult, pulverformigt Jernsulfat. De 

 er fundne hist og her i Alunskifrene fra Laget med Agnostus pisiformis 

 op til den Del, der fører Dictyog raptus flabelli formis. Paa disse Svovl- 

 kislegemer har man længe haft Opmærksomheden fæstet, idet man har 

 villet tilskrive dem en organisk Oprindelse, saaledes som Johnstrup 

 (1891. S. 21) gjorde det. Man benyttede hyppig for disse Svovlkis- 

 legemer et » Museums«navn, idet man kaldte dem »Bygkorn«. 



Senere kom man bort fra Tanken om nogen organisk Natur hos 

 disse Legemer, og Deecke (1899. S. 106) tydede dem som Pseudomor- 

 foser af Svovlkis efter Gips. Stolley har paany (1909) underkastet 

 disse Legemer en nærmere Undersøgelse og er kommet til det Resul- 

 tat, al de er Pseudomorfoser, dog ikke efter Gips, men efter Gaylus- 

 sit og Pirssonit, to Mineraler af meget analog Sammensætning, begge 

 vandholdige Kalk-Natron-Karbonater. Senest har Frk. K. Callisen 

 undersøgt disse Spindler og paavist, at de bestaar af Tungspatkry- 

 staller, som i Tyndsnit viser en udpræget Zonarstruktur, opstaaet ved, 

 at der paa Overfladen af den voksende Krystal har aflejret sig Skifer- 

 substans og smaa Korn eller Krystaller af Svovlkis. Dannelsen af 

 Svovlkis er senere fortsat paa Bekostning, dels af Tungspaten, dels 

 af den iblandede Skifersubstans, saa at Krystallerne er bleven over- 

 trukne med en Skorpe af Svovlkis. 1 ) 



Ordovicium. 



Dictyograptusskifer. 



I Tilslutning navnlig til Mobergs Arbejder over Kambrium og 

 Ordovicium drager man nu Grænsen mellem disse to Formationer 

 ikke over Dictyograptusskiferen, men under den, idet man lader 

 Optræden af Graptoliter samtidig med Trilobiter af yngre Typus 

 være bestemmende. 



Som tidligere er beskrevet, har man ikke paa Bornholm Adgang 

 til at studere de øverste Olenusskifre og deres Overgang til Dictyo- 

 graptusskiferen. Dictyograptusskiferen kan kun iagttages paa to Ste- 

 der, i det gamle Alunskiferbrud ved Limensgade ved Læsaa og i Rise- 

 bæk lige N for Skelbro. Det er ikke muligt paa noget af disse Steder 

 at se noget til eller faa nogen Oplysning om Dictyograptusskiferens 

 Underlag. 



l ) De nærmere Resultater af Frk. Gallisens Undersøgelse vil findes i Medd. 

 fra Dansk geol. Foren. 1914. Bd. 4. H. 3. Smlgn. Moberg og Hj. Møller: 

 Acerocarezonen. Geol. Foren. Förh. Sthlm. 1898. Bd. 20. Pag. 211. 



