41 



var fuldkommen sammenhængende, men kun løsere og meget let at 

 slaa i Stykker. I den omdannede Granit fandtes Gange med Bjærg- 

 krystaller, et Par cm mægtige. Saa vidt man kunde se, gik disse 

 Gange omtrent i samme Retning som Spalterne, men af Feldspatens 

 Forhold til Kvartsen kunde man tydelig se, at Bjærgkrystallerne ikke 

 havde noget at gøre med Kaolindannelsen, men var ældre end denne. 

 Hvorledes Forholdet derimod er med nogle smaa Svovlkiskrystaller, 

 der forekommer som Overtræk paa nogle af Bjærgkrystallerne, kan 

 være tvivlsomt. 



Den Granit, hvori denne omdannede Zone findes, ligger her i en 

 Dal, der aldeles givet hører sammen med den VNV — ØSØ gaaende 

 Forkastningsretning. Fortsættelsen af denne Dal falder sammen med 

 Sydvestgrænsen af Helvedesbakkerne og med en tydelig Forkastnings- 

 kløft, som gaar i samme Retning lidt vestligere, omtrent mellem Vand- 

 lappergaard og Gamleborg. 



Ved Nyker Mejeri har man til dettes Vandforsyning anlagt to 

 Brønde; den ene, ved Mejeriet, staar i Moræneler, den anden, ca. 120 m 

 østligere, gaar ned i Graniten. Ved den østlige Brønd ligger Jords- 

 monnet ca. 12 Fod højere end ved den vestlige, og i den vestlige 

 Brønd har man boret 142 Fod i Ræt-Lias Lerlag. Her maa altsaa 

 lindes en Forkastningslinie, et af de Spring, der har sænket Kridt- 

 omraadet i Nyker. Graniten i den østlige Brønd er temmelig angre- 

 ben; en hel Del af dens Feldspat, vistnok forlrinsvis Oligoklasen, er 

 omdannet til Kaolin, medens en anden Del af Feldspaten, Ortoklasen, 

 er næsten frisk. I Nærheden af denne Forkastning er saaledes Gra- 

 niten til en vis Grad angreben af Kaoliniseringsprocessen. 



Her maa ogsaa fremhæves, at Graniten i den ubetydelige Horst, 

 der ved Muleby A a og Blykobbe A a er indklemt mellem de me- 

 sozoiske Dannelser, er stærkt kaoliniseret. 1 ) 



I denne Sammenhæng maa ogsaa omtales, at man i 1861 i Al- 

 linge Havn har fundet Diabasgange af nordnordøstlig Retning, der 

 var forvitret til grønligt eller rødligt Ler, ligesom ogsaa smalle Kaolin- 

 gange (Jespersen Vejviser S. 8. Johnstrup S. 10). Da den Omdan- 

 nelse, som Diabasgangene her er undergaaet, synes at være fuldkom- 

 men analog med den, som Diabasgangene i Rønne Kaolinomraade 

 har været udsatte for, ligger det nær at antage, at det her har været 

 en lignende Kaoliniseringsproces, der har gjort sig gældende. Graniten 

 er her stærkt forkløftet, saa man kan være berettiget til i nogen Grad 

 at sætte Kaoliniseringen i Forbindelse med Forkløftningen og den 



*) Jespersen: Liden geognostisk Vejviser. S. 11, og De eruptive Masser ved 

 Sorthat. Naturhist. Tidsskrift. 3. R. Bd. IV. S. 33. 1867. 

 Cohen og Deecke (1891) S. 27. 



