10 



Den stribede Granit, som indtager Hovedmassen af Granit- 

 omraadet, og de lokale Varieteter, Rønne Graniten, Svanike Gra- 

 niten, Hammer Graniten og Vang Graniten. 



Efter Ussing meddeles her en Kortskitse til Oversigt over de for- 

 skellige Granitvarieteters Forekomst. 



1) Den stribede Granit forekommer, som tidligere fremhævet, 

 i den største Del af Granitmassivet 1 ). Dens Stribning er mere eller 

 mindre tydelig udpræget og varierer ikke saa lidt, saa at det er muligt 

 inden for den at udskille enkelte mere karakteristiske Varieteter. Som 

 Type kan man opstille de Granitarter, der tindes dels i Strandklip- 

 perne ved Gudhjem og dels i Nærheden af Aakirkeby, og som ogsaa 

 findes i det mellemliggende Omraade. Det er en graa, tydelig skifret 

 Bjærgart, hvori Glimmeren og de andre sorte Bestanddele er ordnede 

 tydelig parallelt i meget tynde Lag. De lyse Bestanddele bestaar af 

 en finkornet Blanding af Kvarts og Feldspat, hvori hyppig enkelte 

 større Feldspatindivider af indtil 5 mm Størrelse ligger porfyrisk ind- 

 sprængte. Den varierer i flere Henseender, dels med Hensyn til 

 Stribningens Tydelighed, og dels med Hensyn til Farven. Hyppigst 

 er Bjærgarten graa, ofte endog temmelig mørk, paa Grund af de ba- 

 siske Bestanddeles Mængde; disse er hovedsagelig Biotit, men ogsaa 

 lidt Hornblende. En mere rødlig Tone er forholdsvis sjælden i den 

 tydelig stribede Granit, og hvor den forekommer, har den sin Grund 

 i større Hyppighed af Ortoklas, medens ellers Mikroklin og Plagioklas 

 er de almindeligst forekommende Feldspater. De overvejende rød- 

 lige Varieteter er i Reglen mindre udpræget stribede. Saaledes fore- 

 kommer der ved Store Bjergegaard i Vestermarie Sogn en rødlig 

 Granit, der brydes i et temmelig stort Stenbrud. Denne Bjærgart 

 har en mere rødlig Farvetone, dels paa Grund af et rigeligere Ind- 

 hold af Ortoklas, dels paa Grund af, at en Del af Kvartsen er farvet 

 rødlig. De mørkere Bestanddele, der saa godt som udelukkende er 

 Biotit, er ordnede i runde Pletter og breder sig ikke ud over større 

 Flader, saa at den Parallelstruktur af Bestanddelene, der virkelig er 

 til Stede, i det store og hele kun bevirker en Antydning af Strib- 

 ning. Denne Granitvarietet forekommer her paa et temmelig samlet 

 Omraade fra Vestermarie Kirke i Syd, Ringeby Bro i Øst, til Frigaard 

 og Nørregaard i Vestermarie i Nord. Desuden tindes den ved Nygaard 

 i Klemensker. Andre Steder forekommer der Granit, der ligner denne 

 Varietet, mellem den normale stribede, saaledes f. Eks. i Almindingen 



*) I Cohen og Deeckes Arbejde, som kun ganske flygtig og løselig omtaler 

 de forskellige Granittypers Udbredelse paa Bornholm, omtales den stri- 

 bede Granit som hovedsagelig forekommende i Egnen omkring Gudhjem, 

 medens den nøjagtige Undersøgelse har vist, at Hovedmassen af Øens 

 Granit har et stribet Ydre og en noget skifret Struktur. 



